Informácia o rokovaní predsedov vlád krajín Vyšehradskej štvorky (V4)
Varšava, 8. decembra 2004

	Predsedovia vlád krajín V4 sa na základe iniciatívy Poľskej republiky stretli vo Varšave v rámci programu poľského predsedníctva. Okrem plenárneho rokovania vo formáte V4 pripravila poľská strana pracovnú večeru, na ktorú boli pozvaní predsedovia vlád Slovinska a Rakúska.

	Rokovania sa zamerali na nasledovné otázky:

Plenárne rokovanie
-	Finančná perspektíva Európskej únie na roky 2007-2013 – zhodnotenie rokovaní, analýza stavu
-	Rozširovanie EÚ vo vzťahu k príprave záverov Európskej rady (16.-17. decembra 2004)

Pracovná večera
-	Rozširovanie EÚ – pokračovanie diskusie – pohľady V4, Rakúska a Slovinska
-	Vývoj situácie na Ukrajine

Plenárne rokovanie

Finančná perspektíva Európskej únie na roky 2007-2013 – zhodnotenie rokovaní, analýza stavu

Poľská strana pripravila na rokovanie predsedov vlád V4 non-paper obsahujúci body, v ktorých sa pozície krajín V4 zhodujú alebo sú si blízke (viď príloha). Stanovisko V4 nie je protiváhou pozície EÚ6 (list čistých prispievateľov z decembra minulého roka), ale reflexiou doterajšieho priebehu rokovaní a vyjadrením priorít, na ktoré sa krajiny V4 budú v rámci rokovaní o Finančnej perspektíve zameriavať.

Okrem non-paperu poľská strana prezentovala vlastnú analýzu aktuálneho stavu rokovaní o finančnej perspektíve. Zamerala sa v nej na zvýraznenie tých argumentov, ktoré by mali pomôcť novým členským krajinám presadiť ustanovenia týkajúce sa solidarity všeobecne, solidarity s novými členskými krajinami, potreby podpory stierania rozdielov medzi regiónmi. Dôležitú úlohu hrá vyriešenie mechanizmu rozdeľovania fondov tak, aby sa eliminovali rozdiely v intenzite pomoci na hlavu obyvateľa. Slovensko, Česko a Maďarsko poukázali aj na potrebu znižovania rozdielov o oblasti vedy a výskumu. PR a Maďarsko konštatovali záujem definovať 4%-ný limit čerpania fondov flexibilnejšie, rovnako obe krajiny majú záujem na podpore rozvoja vidieka. 

Totožné alebo blízke stanoviská medzi krajinami Vyšehradskej štvorky zazneli okrem iného v nasledovných bodoch:
-	záujem dodržať plánovaný harmonogram (t.j. dosiahnuť politickú dohodu počas luxemburského predsedníctva);
-	dôraz na princíp kohézie a solidarity (vrátane vyjadrenia partikulárnych priorít)
-	objem finančných prostriedkov na kapitolu 4 – EÚ as a global partner
-	objem finančných prostriedkov na ochranu vonkajšej hranice v kapitole 3
-	súhlas s návrhom záverov ER, ktoré predložilo NL predsedníctvo dňa 29.11. (za predpokladu, že nedôjde k zmene textu.)

Poznámka: Následne skutočne došlo k modifikácii textu návrhov záverov Európskej rady, z ktorých boli vypustené zmienky o solidarite a potrebách nových členských krajín. Krajiny V4, v prvom rade PR, za podpory ostatných na nasledujúcich rokovaniach rozličných formácií rady intenzívne presadzovali opätovné zaradenie vypustených bodov, alebo formulačné úpravy textu.

Slovenská  republika  s  uvedenými  okruhmi  súhlasila (len s rozdielom akcentov v niektorých  konkrétnych  sektorálnych politikách), lebo korešpondujú aj so stanoviskom a pozíciou SR pre rokovania o FP (vrátane jej najaktuálnejšej pracovnej verzie). Mimo rámec uvedených okruhov vidíme priestor aj na podporu niektorých ďalších partikulárnych otázok.
Slovenská strana vo svojom stanovisku poukazuje okrem iného aj na:
-	nesúhlas s presunom nevyčerpaných prostriedkov z kapitoly 1b (kohézia) do kapitoly 1a (konkurencieschopnosť) v rámci tzv. Growth Adjustment Fund. Tento krok by pre kohézne krajiny znamenal oslabenie princípu znižovania regionálnych rozdielov;
-	nesúhlas s vytvorením všeobecného korekčného mechanizmu (resp. podpory zrušenia tzv. britského rabatu);
-	podporu zvýraznenia intenzity pomoci na obyvateľa;
-	podporu znižovania rozdielov v kapitole 1b hľadaním mechanizmu na odstránenie rozdielov o oblasti vedy a výskumu (t.j. zmiernenie tzv. criterium of excellence) 

Niektoré ďalšie pozície krajín V4 - Maďarsko spočiatku podporovalo návrh Európskej komisie, ale v súčasnosti už nie je zástancom vyšších platieb do rozpočtu (rovnako ako SR). Podľa PV Gyurcsanyho bude MR v tejto otázke flexibilnejšia. MR bude netto čerpajúcou krajinou, takže pri stanovení limitu čerpania prostriedkov vo výške 4% je pre ňu (rovnako ako pre SR) pravdepodobne výhodnejší nižší príspevok. Prioritou je zmena tzv. Berlínskej metodológie výpočtu prostriedkov a nezaratúvanie prostriedkov na rozvoj vidieka do 4%-ného limitu;
Poľská republika je v niektorých aspektoch v rozdielnej pozícii ako ostatné krajiny V4 – ide o jeho veľkosť a objem prostriedkov, ktoré môže teoreticky čerpať. Ak sa Poľská republika napríklad podarí presadiť nezaratúvanie prostriedkov na rozvoj vidieka (zásadná položka, ktorú bude krajina čerpať) do 4%-ného limitu, tak sa zákonite zvýši objem prostriedkov na ostatné programy. V tom sa líši napríklad od Českej republiky a Slovenska, pre ktoré by takáto zmena nemala zásadný význam. V istej miere má podobný postoj aj Maďarská republika;
Slovensko má s Českou republikou pomerne široký priestor spoločných záujmov. Okrem vyššie uvedených je to aj podpora spravodlivejšieho rozdelenia prostriedkov pre kapitolu 1a – najmä z pohľadu prostriedkov na vedu a vývoj.

Rozširovanie EÚ vo vzťahu k príprave záverov Európskej rady (16.-17. decembra 2004)
vrátane pohľadov V4, Rakúska a Slovinska

	Rozširovanie EÚ vo svetle príprav záverov Európskej rady (Brusel 16.-17. decembra 2004) patrilo k ústredným témam, ktorým venovali predsedovia vlád pozornosť. 
	Diskusia potvrdila konštruktívnu rozdielnosť názorov na začatie, metodiku a výsledok prístupových rokovaní s Tureckom. W. Schussel podrobne informoval o vnútropolitickej atmosfére a názoroch obyvateľov na túto tému. Podľa posledných prieskumov verejnej mienky 75% občanov zaujíma k prijatiu Turecka odmietavý postoj. Ďalším faktorom, ktorý vyvoláva otázniky je postoj Turecka k niektorým členom EÚ – v prvom rade k Cypru a Grécku. Turecko by, v prípade seriózneho záujmu o vstup do EÚ, malo pristupovať k riešeniu týchto citlivých otázok aktívnejšie a ako prvé navrhnúť kroky, ktoré urobí ešte do začiatku rokovaní napríklad vo vzťahu k otázke uznania Cypru. 
	Naopak PR je v otázke podpory Turecka ústretovejšia. Až 70% občanov Poľska podporuje vstup Turecka do EÚ. Predseda vlády Poľskej republiky to vysvetľoval na pozadí viacerých historických udalostí – Osmanská ríša nikdy neuznala rozdelenie Poľska v 18. a 19. storočí a Turecko počas II. Svetovej vojny podporovalo poľských povstalcov.Poľská republika preto nebude otvorene podporovať myšlienku otvoreného konca rokovaní.
	Česká republika má k otázke vstupu TR opatrnejší postoj (aj keď mierne diverzifikovaný vzhľadom na politickú štruktúru vládneho kabinetu). Česká republika poukazuje na viaceré hodnotové a filozofické aspekty tohoto rozšírenia.

Informácia o pozíciách zúčastnených krajín - vláda Českej republiky dňa 10.11.2004 odsúhlasila začatie prístupových rokovaní s Tureckom o jeho prípadnom členstve v EÚ. Na druhej strane však vláda zdôraznila, že Turecko bude musieť splniť všetky podmienky pre vstup a začatie rokovaní neznamená jeho automatické členstvo v únii. 
Počas návštevy v Holandsku poľský prezident A. Kwasniewski uviedol, že členstvo Turecka v EÚ nie je v Poľsku delikátnou otázkou a nepredstavuje žiadny problém. Apeloval na predsedu EK, aby bolo v decembri prijaté v tejto záležitosti jednoznačné stanovisko. Ďalšie rozširovanie je potrebné vidieť v širšej perspektíve, menovite aj v budúcom členstve Ukrajiny.
Počas návštevy maďarského ministra zahraničných vecí F. Somogyiho v Turecku (29.11.) šéf maďarskej diplomacie tlmočil tureckým oficiálnym predstaviteľom pozíciu krajiny k začatiu prístupových rokovaní EÚ s Tureckom. Ako uviedol, Maďarsko je zástancom ďalšieho rozširovania EÚ a preto otvorenie vstupných negociácií podporuje. Zároveň však dodal, že prejudikovať výsledok rokovaní v tejto fáze nie je možné.
Podľa oficiálneho stanoviska MZV Slovinska podporuje začatie prístupových rokovaní EÚ s Tureckou republikou, avšak tieto nepovedú automaticky k členstvu krajiny v únii. Medzi slovinskými parlamentnými politickými stranami neexistujú odporcovia vstupu. Oficiálni predstavitelia krajiny podporujú odporúčanie EK, zároveň sa však zhodujú v názore, že cesta Turecka do EÚ nebude krátka a bezproblémová.
Rakúsko sa k otázke začatia prístupových rokovaní s Tureckou republikou stavalo zdržanlivo.

	Široký časový priestor bol venovaný otázke začiatku prístupových rokovaní s Chorvátskom. Diskusia V4+2 reflektovala spektrum názorov, ktoré existujú vnútri EÚ 25. Maďarsko, Slovensko, Rakúsko a Slovinsko sa priklonili k stanoveniu čo najskoršieho dátumu začiatku rokovaní a naviac bez dodatočných podmienok. Slovenská strana poukázala na príklad Chorvátska ako krajiny, v ktorej sú zakotvené demokratické princípy, je dobrým príkladom pre ostatné krajiny Západného Balkánu v oblasti ekonomiky a uplatňovania hospodárskych reforiem. Chorvátsko by sa vo svojich európskych ambíciách nemalo stať „rukojemníkom“ jedného občana, ktorý je naviac zároveň občanom iného členského štátu EÚ. (Poznámka: Uvedený postoj tlmočený na rokovaní GAERC 13.12. 2004 viedol aj k úprave návrhu záverov pre Európsku radu 16.-17.12.2004). Opatrnejší postoj k začiatku rokovaní prezentovalo Poľsko a Česká republika, ktoré poukázali na širšie súvislosti a potrebu konzistentnej politiky EÚ v otázke potrestania vojnových zločincov v bývalej Juhoslávii a nevyhnutnosti plnej spolupráce s ICTY.

Pozícia Európskej komisie - Európska komisia v strategickom dokumente zverejnenom 6. októbra 2004 odporučila začatie rokovaní s Chorvátskom začiatkom budúceho roka. Rýchlosť rokovaní bude podľa Európskej komisie plne závisieť od tempa politických reforiem a plnenia chorvátskych záväzkov týkajúcich sa spolupráce so štátmi regiónu a s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). Predseda tribunálu a prokurátorka informovali BR OSN dňa 23.11.2004 o svojej činnosti a konštatovali dobrú úroveň spolupráce s chorvátskymi  orgánmi, až na neschopnosť zabezpečiť vydanie generála Ante Gotovinu. Ten sa preukázateľne ukrýva na území Chorvátska od r. 2001, avšak Chorvátsko neurobilo účinné opatrenia na jeho zadržanie. Podľa prokurátorky  Carly del Ponte Gotovinu chráni sieť osôb, ktorá má prepojenie na chorvátske štátne štruktúry. 
Rokovania s Chorvátskom bude možné pozastaviť v prípade závažného odklonu krajiny od demokratických princípov, rešpektovania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu. Rada bude môcť rozhodnúť o takomto návrhu EK kvalifikovanou väčšinou ČK EÚ.

	V otázke pristúpenia Rumunska a Bulharska je dôležité, že medzi štátmi EÚ existuje politický konsenzus na dodržanie plánového časového harmonogramu a to aj napriek tomu, že existujú niektoré výhrady k spôsobu a schopnosti implementovať prijaté acquis najmä v prípade Rumunska. Všeobecne však krajiny V4, Rakúska a Slovinska podporujú vstup oboch krajín do EÚ.

Vývoj situácie na Ukrajine

	Predseda vlády Poľskej republiky informoval o priebehu a výsledkoch 3. okrúhleho stola, ktorý sa uskutočnil v Kyjeve  za účasti vysokého predstaviteľa EÚ J. Solanu, prezidenta Poľskej republiky A. Kwasniewskeho, prezidenta Litvy Brazauskasa, generálneho tajomníka OBSE J. Kubiša, predstaviteľov RF. Predstavitelia všetkých krajín sa zhodli, že účasť prezidentov Poľskej rpeubliky a Litvy na rokovaniach okrúhleho stola prispela k dialógu oboch politických táborov ako aj k nájdeniu konkrétnych východísk riešenia celej situácie.
Poľský predseda vlády konštatoval, že v prvom rade je nevyhnutné zabezpečiť demokratickú prípravu a priebeh opakovaného druhého kola prezidentských volieb. Bez ohľadu na ich výsledok je potrebné mať na zreteli, že Ukrajina bude musieť udržiavať vyvážené vzťahy s EÚ aj s Ruskou federáciou. Potešiteľná je skutočnosť, že obchod medzi Ukrajinou a EÚ rastie a zvýšil sa z 30% na 60% podielu celkového obchodu UA.
	M. Belka konštatoval, že EÚ by mala byť na Ukrajine aktívnejšia, nielen v rámci ENP, ale v širšom slova zmysle. Návrh balíku pomoci – v oblasti ekonomickej ale aj v oblasti podpory rozvoja demokracie – by mal byť reálny, mal by zohľadniť aj predstavy Ukrajiny. 
	Predsedovia vlád si vymenili názory aj na ďalšie aspekty vývoja na Ukrajine, potvrdili podporu demokratickému vývoju a zachovaniu teritoriálnej integrity. Podľa názoru viacerých nehrozí Ukrajine, napriek tomu, že je nielen spoločensky, ale aj ekonomicky a geograficky rozdelená, rozpad. 
	Predsedovia krajín V4 opätovne potvrdili záväzok vyslať pozorovateľov aj na opakované druhé kolo prezidentských volieb, ktoré sa uskutočnilo 26. decembra 2004. 

Závery stretnutia

	Všeobecne je možné hodnotiť stretnutie, priebeh rokovaní a ich výsledok veľmi pozitívne. Samotné rokovania vo vecnosti a pragmatickom prístupe len odrazili skutočnosť plnohodnotného členstva krajín V4 v EÚ. Členstvom sa zvýrazňuje potreba spolupráce a pravidelnej výmeny názorov na rozličné aspekty európskej politiky, pretože to je jedna z efektívnych ciest pôsobenia v únii. Váha krajín sa komplementaritou záujmov a schopnosťou dosiahnuť kompromis v skupine akou je V4 zvyšuje, a  tým sa zvyšuje aj pravdepodobnosť úspechu na pôde EÚ.
	Rovnako nie je neobvyklé, že krajiny aj v takom úzkom zoskupení ako je V4 majú na rozličné politiky únie rozličné postoje. Táto skutočnosť nie je prekážkou, aby efektívne spolupracovali tam, kde je to v ich spoločnom záujme. Tak funguje aj Benelux alebo spolupráca škandinávskych krajín.
	V otázke rozširovania rozdiely medzi postojmi a názormi krajín na začatie prístupových rokovaní s Tureckom a Chorvátskom neznamenali zásadnú prekážku pre dosiahnutie kompromisu na rokovaní hláv štátov/predsedov vlád v Bruseli.
	Za pozitívum je možné považovať vydanie spoločného tlačového komuniké k otázkam finančnej perspektívy. Je pravdepodobné, že v niektorých čiastkových bodoch návrhu finančnej perspektívy budú záujmy krajín V4 rozličné, predložený dokument je však dobrým základom pre to, aby sa vytvorili také predpoklady pre FP, ktoré budú reflektovať potreby nových členských štátov a tým vytvoria prostriedky potrebné na dosiahnutie cieľov solidarity a kohézie.

Príloha 1

Stretnutie predsedov vlád krajín Vyšehradskej štvorky vo Varšave dňa 8. decembra 2004
(neoficiálny preklad)

Spoločné vyhlásenie pre tlač

Predsedovia vlád krajín V 4 sa stretli vo Varšave dňa 8. decembra 2004, kde zhodnotili súčasný stav diskusie o Novej finančnej perspektíve EÚ a diskutovali o príprave na zasadnutie Európskej rady v dňoch 16.-17.12.2004.

Uvítali snahu predsedníctva EÚ pokročiť v rokovaniach a identifikovať kľúčové problémy a výzvy pre EÚ v rokoch 2007-2013, s odkazom na návrh Európskej komisie, ktorý slúži ako dobrý základ pre ďalšie rokovania. Predsedovia vlád vyzvali členov Európskej rady v Bruseli (16.-17.12.2004) aby prijali princípy a odporúčania postupu pre nasledujúce kolá rokovaní, založené na pôvodnom návrhu predsedníctva (z 29. novembra 2004). 

Predsedovia vlád zdôraznili, že princíp solidarity by mal byť základným princípom pre rozdeľovanie kohéznych fondov v rozšírenej Únii. V tomto zmysle by mali byť odrazené osobité potreby nových členských krajín s cieľom dosiahnuť priemernú úroveň EÚ. 

Zhodli sa na potrebe budúcich konzultácií za účelom spoločného porozumenia v konkrétnych otázkach, vrátane otázky limitu čerpania prostriedkov vo výške 4%.

Predsedovia vlád poukázali na dôležitosť postupovať v rokovaniach tak, ako bolo dohodnuté vo viacročnom programe práce Európskej rady. Zhodli sa na potrebe dosiahnuť politický kompromis medzi členskými krajinami do júna 2005. 

Predsedovia vlád taktiež zdôraznili, aby nové finančné nástroje zabezpečili:
•	pomoc pri znižovaní rozdielov v ekonomikách všetkých členských krajín EÚ so zabezpečením spravodlivého prístupu k jednotlivým programom v oblasti vedy a výskumu, ako aj vzdelávania zameraného na znižovanie rozdielov v technologickej vyspelosti a zvyšovanie konkurenciechiopnosti;
•	zameranie sa na potreby infraštruktúry nových členských krajín; 
•	podporu rozvoja vidieka, ktorý je kľúčový pre úspešné zavŕšenie prebiehajúcej reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky; 
•	napomáhali EÚ pri budovaní oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, vrátane integrovaného zabezpečenia vonkajších hraníc;
•	umožnili EÚ vykonávať činnosti v oblasti politík orientovaných voči susedom a budúcim členským krajinám; 

Predsedovia vlád zdôraznili potrebu nájdenia jednoduchého, transparentného a finančne efektívneho riešenia v oblasti systému vlastných zdrojov EÚ.

Zhodli sa na pokračovaní konzultácií v priebehu ďalších kôl rokovaní o finančnej perspektíve.