TABUĽKA  ZHODY
právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie	
Právny akt ES/EÚ 2004/54/ES 	Právne predpisy Slovenskej republiky	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	

Článok (Č,.O,    V,P)	Text
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/54/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych bezpečnostných požiadavkách na tunely v transeurópskej cestnej sieti	
Spôsob transpo-zície	
Číslo	
Člá-nok (Č, §.O,    V,P)	Text
1.	Nariadenie vlády SR o minimálnej bezpečnosti na tunely v cestnej siete
2.  Zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov
3. Zákon č.575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov	
Zho-da	Admi-nistra-tívna infra-štruk-túra	Poz- nám-ky	Štá-dium legislatívne-ho proce-su	
	Článok
         1

Článok 2

Článok 3

Článok 4

Článok 5

Článok 6

Článok 7

Článok 8

Článok 9

Článok 10

Článok 11

Článok 12

Článok 13

Článok 14

Článok 15

Článok 16

Článok 17

Článok 18

Príloha I

Príloha II

	Článok 1
1.	Táto smernica je zameraná na zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti pre cestných užívateľov v tuneloch transeurópskej cestnej siete tým, že zabráni kritickým udalostiam, ktoré môžu ohroziť ľudský život, životné prostredie a prevádzkové zariadenia tunelov ako aj tým, že poskytne ochranu v prípade nehôd.
2.	Uplatňuje sa na všetky tunely v transeurópskej cestnej sieti s dĺžkou nad 500 metrov bez ohľadu na to, či sú v etape prevádzky, výstavby alebo projektovania.
Článok 2
Definície
Na účely tejto smernice platia tieto definície:
1.	„transeurópska cestná sieť“ znamená cestnú sieť uvedenú v oddieli 2 prílohy I k rozhodnutiu č. 1692/96/ES a znázornenú na mapách a/alebo popísanú v prílohe II k uvedenému rozhodnutiu.
2.	„pohotovostné služby“ znamenajú všetky miestne služby, či už verejné alebo súkromné alebo časť tunelového personálu, ktoré zasahujú v prípade nehody, vrátane polície, požiarnych zborov a záchranných tímov;
3.	„dĺžka tunela“ znamená dĺžku najdlhšieho jazdného pruhu, meranú na úplne uzavretej časti tunela.
Článok 3
Bezpečnostné opatrenia
1.	Členské štáty zabezpečia, aby tunely na ich území spadajúce do pôsobnosti tejto smernice, spĺňali minimálne bezpečnostné požiadavky stanovené v prílohe I.
2.	Keď určité konštrukčné požiadavky stanovené v prílohe I môžu byť splnené pomocou technických riešení, ktoré sa nedajú uskutočniť alebo sa môžu uskutočniť len s neprimeranými nákladmi, správny orgán v zmysle článku 4, môže uznať uplatňovanie opatrení na zníženie rizika , ako alternatívy k uplatneniu takých požiadaviek za predpokladu, že výsledkom alternatívnych opatrení bude rovnocenná alebo zvýšená ochrana. Účinnosť takých opatrení sa preukazuje analýzou rizík v súlade s ustanoveniami článku 13. Členské štáty informujú Komisiu o uznaní alternatívnych opatrení na zníženie rizika s uvedením dôvodov. Tento odsek sa nevzťahuje na tunely v etape projektovania, ako je uvedené v článku 9.
3.	Členské štáty môžu určiť prísnejšie požiadavky za predpokladu, že nie sú v rozpore s požiadavkami tejto smernice.
Článok 4
Správne orgány
1.	Členské štáty menujú správny(e) orgán(y), ďalej len „správny orgán“, ktorý(é) bude(ú) zodpovedný(é) za dodržiavanie všetkých požiadaviek bezpečnosti tunela a ktorý(é) prijme(ú) všetky nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie zhody s touto smernicou.
2.	Správny orgán môže byť zriadený na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

3.	Každý tunel v transeurópskej cestnej sieti, ktorý sa nachádza na území jedného členského štátu, spadá do kompetencie jedného správneho orgánu. Pre každý tunel, ktorý sa nachádza na území dvoch členských štátov menuje každý členský štát správny orgán alebo alternatívne, oba členské štáty menujú spoločný správny orgán. Ak existujú dva rôzne správne orgány, rozhodnutia každého jednotlivého orgánu pri výkone svojich príslušných kompetencií a zodpovedností z hľadiska bezpečnosti tunela, sa prijmú s predchádzajúcim súhlasom druhého orgánu.
4.	Správny orgán uvedie tunely do prevádzky v súlade s postupom stanoveným v prílohe II.
5.	Bez dopadu na ďalšie ustanovenia k tomuto predmetu na národnej úrovni, správny orgán má právomoc pozastaviť alebo obmedziť prevádzku tunelu, ak nie sú splnené bezpečnostné požiadavky. Určí podmienky, za ktorých sa obnoví normálna prevádzka.
6.	Správny orgán zabezpečí, aby boli splnené tieto úlohy:
(a)	pravidelné testovanie a inšpekcie tunelov a vypracovanie bezpečnostných požiadaviek, ktoré sa k tomu vzťahujú;
(b)	zavedenie organizačných a prevádzkových schém (vrátane plánov reakcie na núdzové situácie) pre prípravu a vybavenie pohotovostných služieb;
(c)	definovanie postupu pre okamžitú uzávierku tunela v prípade núdze;
(d)	vykonanie nevyhnutných opatrení na zníženie rizika.
7.	Keď orgány menované ako správne orgány existovali pred menovaním podľa tohto článku, také správne orgány môžu pokračovať vo svojich činnostiach za predpokladu, že spĺňajú požiadavky tejto smernice.
Článok 5
Správca tunela
1.	Pre každý tunel, ktorý sa nachádza na území jedného členského štátu, či už je v etape projektovania, výstavby alebo prevádzky, správny orgán určí ako správcu tunela verejný alebo súkromný orgán zodpovedný za riadenie tunela v príslušnej etape. Samotný správny orgán môže plniť túto funkciu.
2.	Pre každý tunel, ktorý sa nachádza na území dvoch členských štátov, dva správne orgány uznajú alebo spoločný správny orgán uzná len jeden orgán poverený prevádzkou tunela.
3.	Za každý významný incident alebo nehodu v tuneli vyhotoví správca tunela správu. Túto správu maximálne do jedného mesiaca pošle bezpečnostnému referentovi uvedenému v článku 6, správnemu orgánu a pohotovostným službám.
4.	Keď sa vyhotoví správa o vyšetrovaní, v ktorej budú analyzované okolnosti incidentu alebo nehody uvedené v odseku 3, alebo závery, ktoré z toho vyplývajú, správca tunela najneskôr do jedného mesiaca potom čo ju sám dostal, pošle túto správu bezpečnostnému referentovi, správnemu orgánu a pohotovostným službám.

Článok 6
Bezpečnostný referent
1.	Pre každý tunel správca tunela, s predchádzajúcim súhlasom správneho orgánu, menuje bezpečnostného referenta, ktorý bude koordinovať všetky preventívne a ochranné opatrenia na zaručenie bezpečnosti užívateľov a prevádzkového personálu. Bezpečnostný referent môže byť príslušníkom tunelového personálu alebo pohotovostných služieb, musí byť nezávislý vo všetkých otázkach týkajúcich sa bezpečnosti cestného tunela a nesmie dostávať pokyny od zamestnávateľa vzťahujúce sa k týmto otázkam. Bezpečnostný referent môže vykonávať svoje úlohy a funkcie v niekoľkých tuneloch v regióne.
2.	Bezpečnostný referent vykonáva tieto úlohy/funkcie:
(a)	 zabezpečuje koordináciu s pohotovostnými službami a zúčastňuje sa na vypracovaní prevádzkových plánov;
(b) zúčastňuje sa na plánovaní, vykonávaní a hodnotení činností v prípadoch núdze;
(c) zúčastňuje sa na vypracovaní bezpečnostných plánov a na špecifikácii stavebných zariadení, vybavenia a prevádzky nových tunelov ako aj vo vzťahu na prestavbu existujúcich tunelov;
(d) overuje, či je (sú) prevádzkový personál a pohotovostné služby vyškolený(é) a zúčastňuje sa na organizácii školení, ktoré sa konajú v pravidelných intervaloch;
(e)	dáva rady týkajúce sa uvedenia stavby do prevádzky, vybavenia a prevádzky tunelov;
(f)	overuje, či konštrukcia tunela a vybavenie sú udržiavané a opravované;
(g) zúčastňuje sa na hodnotení každého významného incidentu alebo nehody podľa článku 5 ods. 3 a 4.
Článok 7
Inšpekčný orgán
Členské štáty zabezpečia, aby inšpekcie, hodnotenia a testy vykonávali inšpekčné orgány. Správny orgán môže plniť túto funkciu. Každý orgán vykonávajúci inšpekcie, hodnotenia a testy musí byť na vysokej úrovni odbornosti, musí mať k dispozícii vysokokvalitné postupy a musí byť funkčne nezávislý na správcovi tunela.
Článok 8
Notifikácia správneho orgánu
Členské štáty do 30.4.5006 oznámia Komisii názov a adresu správneho orgánu. V prípade zmeny takých informácií, oznámia Komisii do troch mesiacov.
Článok 9
Tunely, ktorých projekt nebol ešte schválený
1.	Ktorýkoľvek tunel, ktorého projekt ešte neschválil správny orgán do 30.4.2006 podlieha požiadavkám tejto smernice.
2.	Tunel sa odovzdá do prevádzky v súlade s postupom stanoveným v prílohe II.

Článok 10
Tunely, ktorých projekt bol schválený, ale ktoré ešte nie sú otvorené
1.	V prípade tunelov, ktorých projekt bol schválený, ale ktoré ešte nie sú otvorené pre verejnú dopravu do 30.4.2006, posúdi správny orgán ich zhodu s požiadavkami tejto smernice, s osobitným zohľadnením bezpečnostnej dokumentácie uvedenej v prílohe II.
2.	Keď správny orgán zistí, že tunel nespĺňa ustanovenia tejto smernice, oznámi správcovi tunela, aby prijal vhodné opatrenia na zvýšenie bezpečnosti a informuje bezpečnostného referenta.
3.	Tunel bude potom uvedený do prevádzky v súlade s postupom stanoveným v prílohe II.

Článok 11
Tunely, ktoré sú už v prevádzke
1.	V prípade tunelov, ktoré sú otvorené pre verejnú dopravu do 30.4.2006  posúdi správny orgán do 30.10.2006 ich zhodu s požiadavkami tejto smernice, s osobitným zohľadnením bezpečnostnej dokumentácie uvedenej v prílohe II a na základe inšpekcie.
2.	Správca tunela v prípade potreby navrhne správnemu orgánu plán prispôsobenia tunela požiadavkám tejto smernice a opatrenia na odstránenie nedostatkov, ktoré zamýšľa uskutočniť.
3.	Správny orgán schváli opatrenia na odstránenie nedostatkov alebo požiada o ich zmenu.
4.	Ak opatrenia na odstránenie nedostatkov obsahujú akúkoľvek podstatnú stavebnú alebo prevádzkovú zmenu, potom len čo sa také zmeny prijmú, použije sa postup stanovený v prílohe II.
5.	Členské štáty do 30.4.2007 predložia Komisii správu o tom, ako plánujú splniť požiadavky tejto smernice, o plánovaných opatreniach a prípadne o dôsledkoch otvorenia a uzavretia hlavných prístupových ciest k tunelom. Aby sa na európskej úrovni minimalizovali poruchy v doprave, môže Komisia vyjadriť stanovisko k časovému plánu zamýšľaných prác aby bolo zabezpečené, že tunely budú zodpovedať požiadavkám tejto smernice.
6.	Modernizácia tunelov sa vykoná podľa časového plánu a musí byť dokončená do 30.4.2014.
7.	Keď celková dĺžka tunelovej rúry vydelená celkovou dĺžkou časti transeurópskej cestnej siete umiestnenej na ich území presahuje európsky priemer, členské štáty môžu o päť rokov predĺžiť obdobie stanovené v odseku 6.
Článok 12
Pravidelné inšpekcie
1.	Správny orgán overí, či inšpekčný orgán vykonal pravidelné inšpekcie aby bolo zabezpečené, že všetky tunely spadajúce do pôsobnosti tejto smernice spĺňajú jej ustanovenia.
2.	Obdobie medzi dvoma následnými inšpekciami ktoréhokoľvek daného tunela, nesmie presiahnuť šesť rokov.
3.	Keď na základe správy inšpekčného orgánu správny orgán zistí, že tunel nespĺňa ustanovenia tejto smernice, oznámi správcovi tunela a bezpečnostnému referentovi, že musia byť prijaté opatrenia na zvýšenie bezpečnosti tunela. Správny orgán určí podmienky ďalšej prevádzky tunela alebo opätovného otvorenia tunela, ktoré budú platiť dovtedy, kým nebudú vykonané opatrenia na odstránenie nedostatkov ako aj stanovené akékoľvek ďalšie príslušné obmedzenia alebo podmienky.
4.	Ak opatrenia na odstránenie nedostatkov obsahujú akúkoľvek podstatnú stavebnú alebo prevádzkovú zmenu, potom len čo sa také zmeny prijmú, tunel sa podrobí ďalšiemu postupu na povolenie prevádzky v súlade s postupom stanoveným v prílohe II.
Článok 13
Analýza rizík
1.	Prípadnú analýzu rizík vykoná orgán, ktorý je funkčne nezávislý na správcovi tunela. Obsah a výsledky analýzy rizík sa zahrnú do bezpečnostnej dokumentácie predloženej správnemu orgánu. Analýza rizík je analýza rizík daného tunela, berúc na zreteľ všetky konštrukčné faktory a prepravné podmienky, ktoré majú vplyv na bezpečnosť, najmä prepravné charakteristiky, dĺžku a geometriu tunela ako aj prognózovaný počet ťažkých nákladných vozidiel za deň.
2.	Členské štáty zabezpečia, aby sa na národnej úrovni používala presne definovaná metodológia, zodpovedajúca najlepšej dostupnej praxi a informujú Komisiu o použitej metodológie; Komisia v elektronickej forme sprístupní také informácie ostatným členským štátom;
3.	Do 30.4.2009 uverejní Komisia správu o praxi používanej v členských štátoch. V prípade potreby vypracuje návrhy na prijatie spoločnej metodológie analýzy rizík v súlade s postupom uvedeným v článku 17 ods. 2.
Článok 14
Výnimky pre inovačné techniky
1.	Aby bolo možné zavedenie a používanie inovačného bezpečnostného vybavenia alebo používanie bezpečnostných postupov, ktoré zabezpečia rovnocennú alebo vyššiu úroveň ochrany než súčasné technológie, ako predpisuje táto smernica, správny orgán môže udeliť výnimku z požiadaviek tejto smernice, na základe riadne zdokumentovanej žiadosti od správcu tunela.
2.	Ak správny orgán zamýšľa udeliť takú výnimku, členský štát najprv predloží Komisii žiadosť o výnimku, ktorá bude obsahovať pôvodnú žiadosť inšpekčného orgánu.
3.	Komisia do jedného mesiaca od prijatia oznámi takú žiadosť iným členským štátom.
4.	Ak do troch mesiacov ani Komisia ani členské štáty nevznesú námietky, výnimka sa bude považovať za udelenú a Komisia príslušne informuje ostatné členské štáty.
5.	Ak sú vznesené námietky, Komisia vypracuje návrh v súlade s postupom uvedeným v článku 17 ods. 2. Ak je rozhodnutie negatívne, správny orgán výnimku neudelí.
6.	Po preskúmaní v súlade s postupom uvedeným v článku 17 ods. 2, môže rozhodnutie o udelení výnimky povoliť takú výnimku aj na iné tunely.
7.	Pokiaľ to predložená žiadosť o udelenie výnimky oprávňuje, Komisia uverejní správu o praxi používanej v členských štátoch a v prípade potreby predloží návrhy na zmenu a doplnenie tejto smernice.
Článok 15
Podávanie správ
1.	Členské štáty každé dva roky vypracujú správy o požiaroch v tuneloch a o nehodách ktoré majú jednoznačný vplyv na bezpečnosť užívateľov ciest v tuneloch a o frekvencii a príčinách takých udalostí, vyhodnotia ich a poskytnú informácie o skutočnej úlohe a účinnosti bezpečnostných zariadení a opatrení. Tieto správy členské štáty poskytnú k dispozícii Komisii do konca septembra nasledovného roku. Komisia sprístupní správy všetkým členským štátom.
2.	Členské štáty vypracujú plán, ktorý bude obsahovať harmonogram postupného uplatňovania ustanovení tejto smernice na tunely, ktoré sú už v prevádzke v zmysle článku 11 a oznámi ho Komisii do 30.10.2006. Členské štáty následne každé dva roky až do konca obdobia uvedeného v článku 11 ods. 6 a 7, informujú Komisiu o stave vykonávania plánu a o akýchkoľvek realizovaných zmenách plánu.
Článok 16
Prispôsobenie technickému pokroku
Komisia prispôsobí prílohy k tejto smernici technickému pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 17 ods. 2.
Článok 17
Postup výboru
1.	Komisii bude pomáhať výbor.
2.	Tam kde je odkaz na tento odsek, sa použijú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
Obdobie uvedené v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovené na tri mesiace.
3.	Výbor prijme svoj rokovací poriadok.
Článok 18
Vykonávanie
1.	Členské štáty do 30.4.2006 uvedú do platnosti zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Okamžite pošlú Komisii text takých ustanovení spolu s tabuľkou priraďujúcou také ustanovenia ustanoveniam tejto smernice. 
2.	Ustanovenia prijaté členskými štátmi budú obsahovať odkaz na túto smernicu, alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať v prípade ich oficiálneho uverejnenia. Členské štáty určia, ako sa takýto odkaz uvedie.

PRÍLOHA I
Bezpečnostné opatrenia uvedené v článku 3
1.	Základňa pre rozhodovanie o bezpečnostných opatreniach
1.1	Bezpečnostné parametre
1.1.1	Bezpečnostné opatrenia vykonané v tuneli sú založené na systematickom zvážení všetkých aspektov systému skladajúceho sa z infraštruktúry, prevádzky, užívateľov a vozidiel.
1.1.2	Zohľadňujú sa tieto parametre:
	-	dĺžka tunela,
	-	počet rúr,
	-	počet jazdných pruhov,
	-	geometria prierezu;
	-	vertikálne a horizontálne trasovanie,
	-	druh konštrukcie ,
	-	jednosmerná alebo obojsmerná premávka,
	-	objem premávky na jednu rúru (vrátane časového rozloženia),
	-	riziko kongescie (dennej alebo sezónnej),
	-	prístupový čas pre pohotovostné služby,
	-	prítomnosť a podiel ťažkých nákladných vozidiel,
	-	prítomnosť, podiel a druh prepravy nebezpečného tovaru,
	-	charakteristiky prístupových ciest,
	-	šírka jazdného pruhu,
	-	aspekty vzťahujúce sa k rýchlosti,
	-	geografické a meteorologické prostredie.
1.1.3	Keď tunel vykazuje špecifické charakteristiky z hľadiska vyššie uvedených parametrov, analýza rizík sa vykoná v súlade s článkom 13 aby sa zistilo, či sú na zaručenie vyššej úrovne bezpečnosti tunela potrebné dodatočné a/alebo ďalšie opatrenia. Táto analýza rizík musí zohľadniť možné nehody, ktoré majú jednoznačný vplyv na bezpečnosť užívateľov cesty v tuneli a ktoré môžu nastať počas etapy prevádzky a rozsah nehôd a ich možné následky.
1.2	Minimálne požiadavky
1.2.1	Na zaručenie minimálnej úrovne bezpečnosti vo všetkých tuneloch, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, sa ako minimum vykonajú bezpečnostné opatrenia požadované v nasledovných odsekoch. Limitované výnimky z týchto požiadaviek sa môžu povoliť za predpokladu, že sa s pozitívnym výsledkom vykoná nasledovný postup.
	Členské štáty alebo správny orgán pošlú Komisii tieto informácie:
	-	predpokladaná(é) limitovaná(é) výnimka(y),
	-	nevyhnutné dôvody vzťahujúce sa k predpokladanej limitovanej výnimke,
	-	alternatívne opatrenia na zníženie rizika, ktoré sa majú použiť alebo posilniť, aby bol zaručená aspoň rovnocenná úroveň bezpečnosti, vrátane príslušného dôkazu vo forme analýzy relevantných rizík.
	Komisia čo najskôr a v každom prípade do jedného mesiaca po jej prijatí, postúpi každú žiadosť o limitovanú výnimku členským štátom.
	Ak počas troch mesiacov po prijatí žiadosti Komisiou ani Komisia ani členský štát nevznesie námietky, limitovaná výnimka sa považuje za udelenú a Komisia o tom informuje členské štáty. Ak sú vznesené námietky, Komisia vypracuje návrh v súlade s postupom uvedeným v článku 17 ods.2. Ak je rozhodnutie negatívne, limitovaná výnimka sa nepovolí.
1.2.2	Aby mali všetky tunely, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, jednotné rozhrania, nesmie sa povoliť žiadna výnimka z požiadaviek uvedených v nasledovných odsekoch, týkajúca konštrukcie bezpečnostných zariadení, ktoré sú k dispozícii užívateľom v tuneloch (stanice núdzového volania, značky, núdzová odstavná plocha, núdzové východy a v prípade potreby tunelový rozhlas).
1.3	Intenzita premávky
1.3.1	Pojem „intenzita premávky“ uvedený v tejto prílohe sa vzťahuje na ročný priemer dennej intenzity premávky cez tunel v jednom jazdnom pruhu. Na účely stanovenia objemu prepravy cez tunel sa každé motorové vozidlo počíta ako jedna jednotka.
1.3.2	Keď počet ťažkých nákladných vozidiel nad 3,5 t prekročí 15 % ročného priemeru dennej intenzity premávky, alebo sezónnu dennú intenzitu premávky značne prekročí ročný priemer dennej intenzity premávky, posúdia a zohľadnia sa dodatočné riziká tým, že sa zvýši hodnota intenzity premávky v tuneli v rámci uplatnenia nasledovných odsekov.
2.	Opatrenia vzťahujúce sa k infraštruktúre
2.1	Počet rúr a jazdných pruhov
2.1.1	Hlavným kritériom pre rozhodovanie o tom, či vybudovať tunel s jednou alebo dvoma rúrami, je prognózovaný objem premávky a bezpečnosť, pričom sa berú do úvahy také aspekty ako je podiel ťažkých nákladných vozidiel, sklon a dĺžka.
2.1.2 	V každom prípade keď u tunelov v etape projektovania prognóza na 15 rokov ukazuje, že objem premávky bude presahovať 10 000 vozidiel v jednom jazdnom pruhu za deň , v čase prekročenia tejto hodnoty musí byť k dispozícii dvojrúrový tunel s jednosmernou premávkou.
2.1.3	 S výnimkou odstavného pruhu (krajnice), sa rovnaký počet jazdných pruhov musí udržiavať vo vnútri a mimo tunela. Každá zmena počtu jazdných pruhov sa musí vykonať v dostatočnej vzdialenosti od portálu tunela; táto vzdialenosť musí zodpovedať minimálne vzdialenosti, ktoré vozidlo prejde za 10 sekúnd najvyššou prípustnou rýchlosťou. Keď tomu bránia geografické okolnosti, na zvýšenie bezpečnosti sa musia prijať dodatočné a/alebo zosilnené opatrenia.
2.2 	Geometria tunela
2.2.1 	Osobitná pozornosť sa musí venovať bezpečnosti pri projektovaní geometrie prierezu a horizontálneho a vertikálneho trasovania tunela a jeho prístupových ciest, pretože tieto parametre majú podstatný vplyv na pravdepodobnosť a vážnosť nehôd.
2.2.2	V nových tuneloch nie je povolený pozdĺžny sklon nad 5 % okrem prípadu, keď z geografického hľadiska neexistuje žiadne iné riešenie.
2.2.3	V tuneloch so sklonom nad 3 % sa na základe analýzy rizík musia prijať dodatočné a/alebo zosilnené opatrenia na zvýšenie bezpečnosti.
2.2.4	Keď je šírka pomalého jazdného pruhu menšia než 3,5 m a je povolená jazda ťažkých nákladných vozidiel, na základe analýzy rizík sa musia prijať dodatočné a/alebo zosilnené opatrenia na zvýšenie bezpečnosti.

2.3 	Únikové cesty a núdzové východy
2.3.1	V nových tuneloch bez odstavného pruhu, musia byť k dispozícii núdzové chodníky vyvýšené alebo nevyvýšené, ktoré môžu užívatelia tunelov použiť v prípade poruchy alebo nehody. Toto ustanovenie neplatí ak to stavebné charakteristiky tunela neumožňujú, alebo ak to umožňujú len s vynaložením neprimeraných nákladov, tunel je jednosmerný a je vybavený zariadeniami zabezpečujúcimi stály dohľad a systémom uzavretia jazdného pruhu.
2.3.2	V existujúcich tuneloch, kde nie je ani odstavný pruh ani núdzový chodník, musia sa na zaručenie bezpečnosti prijať dodatočné a/alebo zosilnené opatrenia.
2.3.3	Núdzové východy umožňujú užívateľom tunela opustiť tunel bez svojich vozidiel a dôjsť na bezpečné miesto v prípade nehody alebo požiaru a poskytujú aj peší prístup pohotovostným službám do tunela. Príklady takých núdzových východov sú:
	-	priame východy z tunela do voľného priestoru,
	-	priečne spojenia medzi tunelovými rúrami,
	-	východy k únikovým chodbám,
	-	úkryty s únikovými cestami oddelenými od tunelovej rúry.
2.3.4	Nesmú sa budovať úkryty bez východov vedúcich k únikovým cestám do voľného priestoru.
2.3.5	Núdzové východy sa predpokladajú vtedy, keď analýza príslušných rizík ukáže, vrátane vzniku a rýchlosti šírenia dymu v miestnych podmienkach, že vetranie a iné bezpečnostné opatrenia sú nedostatočné na to, aby zaručili bezpečnosť užívateľov tunela.

2.3.6	V každom prípade musia byť v nových tuneloch núdzové východy k dispozícii, ak je intenzita premávky vyššia než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh.
2.3.7	V existujúcich tuneloch s dĺžkou nad 1 000 m, s intenzitou premávky vyššou než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, sa musí posúdiť uskutočniteľnosť a efektívnosť zriadenia nových núdzových východov.
2.3.8	Keď sú k dispozícii núdzové východy, vzdialenosť medzi dvoma núdzovými východmi nesmie presiahnuť 500 m.
2.3.9	Na zabránenie šírenia dymu a tepla do únikových ciest za núdzovým východom sa použijú vhodné prostriedky ako napr. dvere tak, aby užívatelia tunela mohli bezpečne dosiahnuť voľný priestor a aby mali pohotovostné služby prístup do tunela.

2.4	 Prístup pre pohotovostné služby
2.4.1	V dvojrúrových tuneloch, v ktorých sú rúry na rovnakej úrovni alebo skoro na rovnakej úrovni, musia byť aspoň každých 1 500 m k dispozícii priečne spojenia vhodné na používanie pohotovostnými službami.
2.4.2	Pokiaľ je to z geografického hľadiska možné, musí byť možný prechod cez vyhradený (stredný) pruh pred každým portálom dvoj alebo viacrúrového tunela. Toto opatrenie umožní pohotovostným službám získať okamžitý prístup do každej tunelovej rúry.

2.5	Núdzové odstavné plochy

2.5.1	V nových obojsmerných tuneloch s dĺžkou nad 1 500 m, v ktorých je objem premávky vyšší než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, musia byť k dispozícii núdzové odstavné plochy vo vzdialenosti nepresahujúcej 1 000 m, ak nie sú k dispozícii odstavné pruhy.

2.5.2	V existujúcich obojsmerných tuneloch bez odstavného pruhu s dĺžkou nad 1 500 m, v ktorých je objem premávky vyšší než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, sa musí posúdiť uskutočniteľnosť a efektívnosť zriadenia  núdzových odstavných plôch.

2.5.3	 Ak to stavebné charakteristiky tunela neumožňujú alebo to umožňujú len s vynaložením neprimeraných nákladov, núdzové odstavné plochy nemusia byť k dispozícii, ak celková šírka tunela prístupná pre všetky vozidlá, s vylúčením vyvýšených častí a riadnych jazdných pruhov, sa minimálne rovná šírke jedného normálneho jazdného pruhu.

2.5.4 	Súčasťou núdzových odstavných plôch musia byť stanice núdzového volania.
 
2.6	Kanalizácia
2.6.1	Keď je povolená preprava nebezpečného tovaru, musí byť zabezpečený odtok horľavých alebo toxických kvapalín dostatočne dimenzovanými štrbinovými žľabmi alebo iným prostriedkami v celom priereze tunela. Okrem toho kanalizačný systém musí byť konštruovaný a udržiavaný tak, aby bránil šíreniu ohňa a horľavých a toxických kvapalín vo vnútri rúr a medzi rúrami.

2.6.2	Ak v existujúcich tuneloch táto požiadavka nemôže byť splnená, alebo môže byť splnená len s vynaložením neprimeraných nákladov, berie sa to do úvahy na základe analýzy relevantných rizík pri rozhodovaní o tom, či sa povolí preprava nebezpečného tovaru.

2.7	Požiarna odolnosť konštrukcií 
	Hlavná konštrukcia všetkých tunelov, u ktorých by miestne ohraničené zrútenie konštrukcie malo katastrofické následky, napr. v prípade  tunelov pod vodou alebo tunelov, ktoré by mohli zapríčiniť zrútenie susediacich stavieb, musí vykazovať dostatočný stupeň požiarnej odolnosti 

2.8	Osvetlenie
2.8.1	Pre vodičov musí byť k dispozícii normálne osvetlenie tak, aby bola vo dne aj v noci vo vstupnej zóne ako aj vo vnútri tunela zabezpečená primeraná viditeľnosť.
2.8.2	Pre užívateľov tunela musí byť k dispozícii núdzové osvetlenie umožňujúce minimálnu viditeľnosť pri evakuácii tunela v ich vozidlách, v prípade prerušenia dodávky elektrického prúdu.
2.8.3	Pre užívateľov tunela musí byť k dispozícii osvetlenie únikových ciest ako sú evakuačné návestné svetlá vo výške maximálne 1,5 m, aby mohli v prípade núdze peši opustiť tunel.

2.9	Vetranie
2.9.1	Pri projektovaní, konštrukcii a prevádzke vetracieho systému sa berie na zreteľ:
	-	kontrola škodlivín emitovaných cestnými vozidlami v normálnej premávke a v špičke,
	-	kontrola škodlivín emitovaných cestnými vozidlami pri dopravnej zápche z dôvodu incidentu alebo nehody,
	-	kontrola tepla a dymu v prípade požiaru.
2.9.2	Mechanický systém vetrania sa inštaluje vo všetkých tuneloch dlhších než 1 000 m s objemom premávky vyšším než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh.
2.9.3	V tuneloch s obojsmernou a/alebo s nadmernou jednosmernou premávkou je pozdĺžny vetrací systém povolený len vtedy, keď analýza rizík podľa článku 13 ukazuje, že je to prijateľné a/alebo, že boli prijaté špecifické opatrenia ako je napríklad primerané riadenie premávky, kratšie vzdialenosti medzi núdzovými východmi, pravidelné odsávanie výfukových plynov.
2.9.4	Priečne alebo polopriečne vetracie systémy sa použijú v tuneloch, v ktorých je nevyhnutný mechanický vetrací systém a pozdĺžne vetranie nie je povolené podľa bodu 2.9.3. Tieto systémy musia byť schopné odstrániť dym v prípade požiaru.
2.9.5	V tuneloch s obojsmernou premávkou s objemom premávky vyšším než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, dlhších než 3 000 m a s riadiacim centrom a priečnym alebo polopriečnym vetraním, musia byť vzhľadom k vetraniu prijaté tieto opatrenia:
	-	inštalovať vzduchové alebo dymové odsávacie klapky, ktoré môžu pracovať oddelene alebo v skupine;
	-	priebežne monitorovať pozdĺžnu rýchlosť vzduchu a podľa toho nastaviť proces riadenia vetracieho systému (vzduchové klapky, ventilátory, atď.).
2.10	Stanice núdzového volania
2.10.1	Stanice núdzového volania sú určené na poskytovanie rôznych položiek bezpečnostného vybavenia, najmä núdzových telefónov a hasiacich prístrojov, no nie sú určené na ochranu užívateľov cesty pred pôsobením ohňa.
2.10.2	Stanice núdzového volania môžu pozostávať z kabíny na bočnej strane alebo vo výklenku v bočnej stene. Musia byť vybavené minimálne núdzovým telefónom a dvoma hasiacimi prístrojmi.
2.10.3	Stanice núdzového volania musia byť umiestnené v blízkosti portálov a vo vnútri tunela v odstupoch, ktoré u nových tunelov nesmú byť väčšie než 150 m a v existujúcich tuneloch nesmú byť väčšie než 250 m.

2.11	Dodávka vody
	Dodávka vody musí byť zabezpečená vo všetkých tuneloch. Hydranty musia byť v blízkosti portálov a vo vnútri tunela v odstupoch, ktoré u nových tunelov nesmú byť väčšie než 250 m. Ak nie je dodávka vody k dispozícii musí sa overiť, či je dostatočné množstvo vody zabezpečené iným spôsobom.

2.12	Dopravné značky
	Pre užívateľov tunelov musia byť k dispozícii špecifické značky používané pre všetky bezpečnostné zariadenia. Značky a panely používané v tuneloch sú uvedené v prílohe III.
2.13	Riadiace centrum
2.13.1	Pre všetky tunely dlhšie než 3 000 a s objemom premávky vyšším než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, musí byť zabezpečené riadiace centrum.
2.13.2	Dohľad nad niekoľkými tunelmi môže byť centralizovaný v jednom riadiacom centre.
2.14	Monitorovacie systémy
2.14.1	Vo všetkých tuneloch s riadiacim centrom sa inštalujú videové monitorovacie systémy a systém schopný automaticky hlásiť poruchu v premávke (ako je napríklad stojace vozidlá) a/alebo požiar.
2.14.2	Vo všetkých tuneloch bez riadiaceho centra sa inštalujú automatické systémy hlásičov požiaru, keď prevádzka mechanického odvetrávania dymu je iná ako automatická prevádzka odvetrávania škodlivín.
2.15	Zariadenia na uzavretie tunela
2.15.1	Vo všetkých tuneloch dlhších než 1 000 m musia byť inštalované svetelné signalizačné zariadenia pred vchodom do tunela tak, aby sa mohol v prípade núdze uzavrieť. Aby bolo zabezpečené dodržiavanie pokynov, môžu byť inštalované doplňujúce prostriedky ako sú dopravné značky s premenným symbolom a zátarasy.
2.15.2	Vo vnútri všetkých tunelov dlhších než 3 000 m s riadiacim centrom a objemom premávky vyšším než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh sa odporúča v odstupoch nepresahujúcich 1 000 m inštalovať zariadenie na zastavenie vozidiel v prípade núdze. Toto zariadenie sa skladá zo svetelných signalizačných zariadení a možných doplňujúcich prostriedkov ako sú reproduktory, dopravné značky s premenným symbolom a zátarasy.
2.16	Komunikačné systémy
2.16.1	Vo všetkých tuneloch dlhších než 1 000 m s riadiacim centrom a objemom premávky vyšším než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh musí byť inštalované rádiové spojenie.
2.16.2	Pokiaľ je k dispozícii riadiace centrum musí byť možné prerušiť rozhlasové vysielanie na kanáloch určených pre užívateľov tunela, aby mohli byť poskytnuté núdzové hlásenia.
2.16.3	Úkryty a iné priestory, v ktorých musia evakuujúci užívatelia tunela čakať predtým, než sa dostanú do voľného priestoru, musia byť vybavené reproduktormi aby mohli byť užívateľom poskytnuté informácie.

2.17	Dodávka elektrického prúdu a elektrické obvody

2.17.1	Všetky tunely musia mať núdzové napájanie schopné zabezpečiť prevádzku bezpečnostného vybavenia nevyhnutného na evakuáciu až kým všetci užívatelia neopustia tunel.
2.17.2	Elektrické, meracie a riadiace obvody musia byť konštruované tak, aby miestna porucha spôsobená napríklad požiarom, nemala vplyv na nepoškodené obvody.

2.18	Požiarna odolnosť zariadení 
	Úroveň požiarnej odolnosti všetkých tunelových zariadení musí zohľadňovať technologické možnosti a musí sa zameriavať na zachovanie nevyhnutných bezpečnostných funkcií v prípade požiaru.

2.19	Informačné tabuľky zobrazujúce súhrn minimálnych požiadaviek
	Uvedená tabuľka poskytuje súhrn minimálnych požiadaviek stanovených v predchádzajúcich odsekoch. Minimálne požiadavky sú tie, ktoré sú uvedené v textovej časti tejto prílohy.

SÚHRN MINIMÁLNYCH POŽIADAVIEK

3.	Opatrenia týkajúce sa prevádzky
3.1	Prostriedky tunelovej prevádzky
	Prevádzka tunela sa organizuje a vhodnými prostriedkami vykonáva tak, aby bola zaručená plynulosť a bezpečnosť premávky cez tunel. Prevádzkový personál ako aj pohotovostné služby musia absolvovať primeraný úvodný a priebežný výcvik.
3.2	Núdzové plánovanie
	Pre všetky tunely musia byť k dispozícii plány riešenia núdzových situácií. V tuneloch, ktoré začínajú a končia v rôznych členských štátoch jediný dvojnárodný plán riešenia núdzových situácií musí zahŕňať oba štáty.

3.3	Práce v tuneloch
	Úplné alebo čiastočné uzavretie jazdných pruhov z dôvodu vopred plánovaných stavebných alebo údržbárskych prác, musí vždy začínať mimo tunela. Na tento účel sa môžu použiť dopravné značky s premenným symbolom, svetelné signalizačné zariadenia a mechanické zátarasy.

3.4	Manažment nehôd a incidentov
	V prípade vážnej nehody alebo incidentu musia byť pre premávku uzavreté všetky príslušné tunelové rúry.
	To nastane súčasným uvedením do činnosti nielen vyššie uvedeného vybavenia pred portálmi, ale aj prípadných dopravných značiek s premenným symbolom, svetelných signalizačných zariadení a mechanických zátarasov vo vnútri tunela tak, aby mohla byť premávka zastavená čo možno najskôr mimo ako aj vo vnútri tunela. Tunely kratšie než 1 000 m môžu byť uzavreté inými prostriedkami. Premávka sa riadi tak, aby vozidlá, ktoré nie sú postihnuté, mohli rýchlo tunel opustiť.
	Prístupový čas pre pohotovostné služby v prípade incidentu v tuneli musí byť čo možno najkratší a meria sa počas pravidelných cvičení. Okrem toho sa môže merať počas incidentov. Vo väčších obojsmerných tuneloch s vysokým objemom premávky musí analýza rizík podľa článku 13 určiť, či majú byť pohotovostné služby umiestnené na oboch portáloch tunela.

3.5	Činnosť riadiaceho centra
	U všetkých tunelov, u ktorých sa vyžaduje riadiace centrum, vrátane tunelov začínajúcich sa a končiacich v rôznych štátoch, musí kedykoľvek vykonávať úplnú kontrolu jedno riadiace centrum.

3.6	Uzávierka tunela
	V prípade uzávierky tunela (dlhodobej alebo krátkodobej) musia byt užívatelia informovaní o najlepšej alternatívnej trase, pomocou ľahko dostupných informačných systémov.
	Také alternatívne trasy tvoria časť systematických rezervných plánov. Mali by byť zamerané na pokiaľ je to možné na udržanie prepravného toku ako aj na minimalizáciu sekundárnych bezpečnostných vplyvov na okolité oblasti.
	Členské štáty by mali vyvinúť všetko úsilie aby zabránili situácii, pri ktorej sa tunel umiestnený na území dvoch členských štátov, nemôže používať z dôvodov zlého počasia.

3.7	Preprava nebezpečného tovaru
	Podľa príslušnej európskej legislatívy týkajúcej sa cestnej prepravy nebezpečného tovaru, sa vzhľadom na prístup vozidiel prepravujúcich nebezpečný tovar do tunelov použijú tieto opatrenia:
	-	vykoná sa analýza rizík v súlade s článkom 13 predtým, než sa stanovia alebo zmenia predpisy a požiadavky týkajúce sa prepravy nebezpečného tovaru cez tunel,
	-	aby sa dodržiavali predpisy, zodpovedajúce tabule sa umiestnia pred poslednou možnou odbočkou pred tunelom a pred vchodmi do tunela ako aj v takej vzdialenosti, aby si vodiči mohli zvoliť alternatívne trasy,
	-	v jednotlivých prípadoch sa v nadväznosti na vyššie uvedené analýzy rizík preskúmajú špecifické prevádzkové opatrenia určené na zníženie rizík vzťahujúcich sa k niektorému alebo všetkým vozidlám prepravujúcim nebezpečný tovar v tuneloch ako je napríklad vyhlásenie pred vstupom alebo prejazd v konvojoch so sprievodným vozidlom.

3.8	Predbiehanie v tuneloch
	Na základe analýzy rizík sa rozhodne, či by ťažkým nákladným vozidlám malo byť povolené predbiehanie v tuneloch s viac než jedným jazdným pruhom v každom smere.

3.9	Vzdialenosti medzi vozidlami a rýchlosť
	Primeraná vzdialenosť vozidiel a bezpečná vzdialenosť medzi nimi sú obzvlášť dôležité v tuneloch a musí im byť venovaná veľká pozornosť. K tomu patrí informovanie užívateľov tunela o primeraných rýchlostiach a vzdialenostiach. Je potrebné čo najskôr prijať vynucovacie opatrenia.
	Účastníci cestnej premávky riadiaci osobné vozidlá by mali za normálnych podmienok udržiavať minimálnu vzdialenosť od vozidla pred nimi, ktorá sa rovná vzdialenosti prejdenej vozidlom za dve sekundy. U ťažkých nákladných vozidiel by sa táto vzdialenosť mala zdvojnásobiť.
	Keď sa premávka v tuneli zastaví, účastníci cestnej premávky by mali udržiavať minimálnu vzdialenosť päť metrov od vozidla pred nimi okrem prípadov keď to nie je možné kvôli núdzovému zastaveniu.

4.	Informačné kampane
	Musia sa pravidelne organizovať a vykonávať informačné kampane týkajúce sa bezpečnosti v tuneloch, v spolupráci so zainteresovanými stranami a na základe harmonizovanej práce medzinárodných organizácií. Tieto informačné kampane by sa mali týkať vhodného správania účastníkov cestnej premávky pri príchode k tunelom a počas jazdy cez tunely, hlavne v súvislosti s poruchou vozidla, zápchou, nehodou a požiarom.
	Informácie o dostupnom bezpečnostnom vybavení a vhodnom správaní účastníkov cestnej premávky v tuneloch by mali byť umiestnené na vhodných miestach (napríklad na odpočinkových miestach pred tunelmi, pri vchodoch do tunelov, keď je premávka zastavená alebo na Internete).

PRÍLOHA II
Schválenie projektu, bezpečnostnej dokumentácie, uvedenia tunela do prevádzky, zmien a pravidelných cvičení 
1.	Schválenie projektu
1.1	Ustanovenia tejto smernice sa uplatňujú od začiatku etapy projektovania.
1.2	Pred začiatkom stavebných prác správca tunela zostaví bezpečnostnú dokumentáciu popísanú v bodoch 2.2 a 2.3 pre tunel v etape projektovania a prekonzultuje ju s bezpečnostným referentom. Správca tunela predloží bezpečnostnú dokumentáciu správnemu orgánu a priloží stanovisko bezpečnostného referenta a/alebo prípadne inšpekčného orgánu.
1.3	Prípadne projekt schváli príslušný orgán, ktorý o svojom rozhodnutí informuje správcu tunela a správny orgán.
2.	Bezpečnostná dokumentácia
2.1	Správca tunela zostaví bezpečnostnú dokumentáciu za každý tunel a priebežne ju aktualizuje. Kópiu bezpečnostnej dokumentácie poskytne bezpečnostnému referentovi.
2.2	Bezpečnostná dokumentácia popisuje preventívne a ochranné opatrenia potrebné na zaručenie bezpečnosti užívateľov, berúc do úvahy osoby so zníženou pohyblivosťou a invalidné osoby, charakter cesty, usporiadanie stavebného objektu, jeho okolia, charakter premávky a rozsah akcie pohotovostných služieb definovaných v článku 2 smernice.
2.3	Bezpečnostná dokumentácia pre tunely v etape projektovania obsahuje najmä:
	-	popis plánovaného stavebného objektu a prístup k nemu, spolu s plánmi potrebnými na pochopenie projektu a predpokladaných prevádzkových režimov,
	-	štúdiu prognózy prepravy špecifikujúcu a zdôvodňujúcu podmienky očakávané v preprave nebezpečného tovaru, spolu s analýzou rizík požadovanou v bode 3.7 prílohy I,
	-	špecifické šetrenie z hľadiska nebezpečenstiev, popisujúce možné nehody, ktoré majú jednoznačný vplyv na bezpečnosť účastníkov cestnej premávky v tuneloch a ktoré by mohli nastať počas etapy prevádzky a charakter a rozsah ich možných dôsledkov; toto šetrenie musí špecifikovať a zdôvodniť opatrenia na zníženie pravdepodobnosti nehôd a ich dôsledkov,
	-	posudok k bezpečnosti od odborníka alebo organizácie špecializujúcej sa v tejto oblasti, môže to byť aj inšpekčný orgán.

2.4	Bezpečnostná dokumentácia pre tunely, ktoré sú v etape uvedenia do prevádzky, okrem dokumentácie požadovanej v etape projektovania obsahuje:
	-	popis organizácie, ľudských a materiálnych zdrojov a pokyny špecifikované správcom tunela, na zabezpečenie prevádzky a údržby tunela,
	-	plán riešenia núdzových situácií vypracovaný spoločne s pohotovostnými službami, v ktorom sa zohľadnia aj osoby so zníženou pohyblivosťou a invalidné osoby,
	-	popis systému stáleho spätného toku informácií o skúsenostiach, prostredníctvom ktorého sa môžu zaznamenávať a analyzovať závažné incidenty a nehody.

2.5	Bezpečnostná dokumentácia pre tunel, ktorý je v prevádzke okrem dokumentácie požadovanej v etape uvedenia do prevádzky obsahuje:
	-	správu a analýzu závažných incidentov a nehôd, ktoré sa vyskytli od nadobudnutia účinnosti tejto smernice,
	-	zoznam vykonaných bezpečnostných cvičení a analýza z nich vyplývajúcich poučení.

3.	Uvedenie do prevádzky

3.1	Prvé otvorenie tunela pre verejnú dopravu povoľuje správny orgán (uvedenie do prevádzky) v súlade s nasledovným postupom.
3.2	Tento postup sa uplatňuje aj pri otvorení tunela pre verejnú dopravu po každej väčšej stavebnej alebo prevádzkovej zmene, alebo po akejkoľvek zmene prác na tuneli, ktorá by mohla značne zmeniť ktorýkoľvek z podstatných komponentov bezpečnostnej dokumentácie.
3.3	Správca tunela odovzdá bezpečnostnú dokumentáciu uvedenú v bode 2.4 bezpečnostnému referentovi, ktorý zaujme stanovisko k otvoreniu tunela pre verejnú dopravu.
3.4	Správca tunela pošle túto bezpečnostnú dokumentáciu správnemu orgánu a priloží k nej stanovisko bezpečnostného referenta. Správny orgán rozhodne, či povolí alebo nepovolí otvorenie tunela pre verejnú dopravu, alebo či tak urobí s obmedzujúcimi podmienkami, a oznámi to správcovi tunela. Kópia tohto rozhodnutia sa pošle pohotovostným službám.

4.	Zmeny
4.1	Pri každej závažnej zmene konštrukcie, vybavenia alebo prevádzky, ktorá by mohla značne zmeniť podstatné komponenty bezpečnostnej dokumentácie, správca tunela požiada o nové povolenie prevádzky podľa postupu popísaného v bode 3.
4.2	Správca tunela informuje bezpečnostného referenta o akejkoľvek stavebnej alebo prevádzkovej zmene. Okrem toho pred každou zmenou práce na tuneli, správca tunela poskytne bezpečnostnému referentovi dokumentáciu, v ktorej sú uvedené podrobné návrhy.
4.3	Bezpečnostný referent preskúma dôsledky zmeny a v každom prípade oznámi správcovi tunela svoje stanovisko, ktorý pošle kópiu stanoviska správnemu orgánu a pohotovostným službám.

5.	Pravidelné cvičenia
	Správca tunela a pohotovostné služby, v spolupráci s bezpečnostným referentom, organizujú spoločné pravidelné cvičenia personálu tunela a pohotovostných služieb.
	Cvičenia:
	-	by mali byť čo možno najrealistickejšie a mali by zodpovedať stanovených scenárom incidentov,
	-	mali by poskytnúť jednoznačné hodnotiace výsledky,
	-	mali by zabrániť akémukoľvek poškodeniu tunela,
	-	môžu byť sčasti a na doplnenie výsledkov vykonané aj na modeli, alebo vo forme simulovaných cvičení na počítači.
	(a)	Aspoň každé štyri roky sa v každom tuneli za čo možno najrealistickejších podmienok vykonajú cvičenia v plnom rozsahu. Uzávierka tunela sa bude vyžadovať len vtedy, keď sa môžu vykonať prijateľné opatrenia na odklon premávky. Každý rok medzi týmto časovým úsekom sa vykonajú čiastočné a/alebo simulované cvičenia. V oblastiach, v ktorých sa nachádza niekoľko tunelov umiestnených blízko seba, sa musí vykonať cvičenie v plnom rozsahu aspoň v jednom z týchto tunelov.
	(b)	Bezpečnostný referent a pohotovostné služby spoločne vyhodnotia tieto cvičenia, vypracujú správu a vhodné návrhy.	N

N

N

N

N

n.a.

N

n.a.

N

N

N

O

n.a.

n.a.

n.a.

N

N

N

N

N

n.a.

N

N

N

N

N

n.a.

n.a.

N

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

N

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

N	

NV

NV

NV

zákon č. 135/1961 Zb.

NV

zákon č. 135/1961 Zb.

zákon č. 575/2001 Z.z.

zákon č. 135/1961 Zb.

NV

NV

NV

NV

zákon č. 50/1976 Zb.

NV

NV

NV

NV

zákon č. 135/1961 Zb.

NV

NV

NV

	

§ 1

§ 2

 

§ 3

§3 ods. 3 písm. m)

§4

§3d ods. 5 

§35 ods. 4 

§7

§ 4

§ 5

§ 6

§ 9

§66 §67

§ 10

§ 11

§ 6

§ 7

§3 
ods. 3 písm. m)

§ 8

§ 12

PRÍ-LOHA  č.1

PRÍ-LOHA  č.2

 	§ 1
Toto nariadenie vlády upravuje minimálne bezpečnostné požiadavky všetkých užívateľov tunelov s dĺžkou nad 500 metrov na diaľnicach, cestách pre motorové vozidlá a cestách I. triedy v etape prevádzky, výstavby alebo projektovania.

§ 2
Na účely tohto nariadenia vlády sa rozumie:
a)	transeurópska cestná sieť v Slovenskej republike je cestná sieť znázornená v Prílohe 3.; 
b) 	dĺžka tunela je dĺžka najdlhšieho jazdného pruhu, meraná na úplne uzavretej časti tunela;   
c)	pohotovostné služby sú všetky služby, ktoré zasahujú v prípade nehody, vrátane útvarov Policajného zboru, hasičských zborov a záchrannej zdravotnej služby.

§ 3
Tunely musia spĺňať požiadavky ustanovené v Prílohách 1. a 2. tohto nariadenia vlády. 

(3) Ministerstvo ako ústredný orgán štátnej správy pre pozemné komunikácie:
m) vo výnimočných prípadoch udeľuje súhlas na technické riešenie odlišné od slovenských technických noriem a technických predpisov pre pozemné komunikácie,

§ 4
(1)	Správu tunelov, ako objektov pozemných komunikácií, vykonávajú subjekty podľa osobitného predpisu1) (ďalej len „správca tunela“). Správu tunela, nachádzajúceho sa na území dvoch členských štátov EÚ vykonáva subjekt určený oboma členskými štátmi. 

(5) Správu pozemných komunikácií vykonávajú,
a) ak ide o diaľnice, cesty pre motorové vozidlá a cesty podľa schváleného plánu rozvoja diaľnic a ciest vo vlastníctve štátu okrem ich prejazdných úsekov cez colné priestory - Národná diaľničná spoločnosť, 2ba) 
b) ak ide o cesty vo vlastníctve štátu okrem ich prejazdných úsekov cez colné priestory - právnické osoby na tento účel zriadené ministerstvom, 2c)
 c) ak ide o cesty vo vlastníctve samosprávneho kraja, samosprávny kraj, prípadne právnické osoby ním na tento účel založené alebo zriadené,
 d) ak ide o prejazdné úseky ciest vo vlastníctve obce, o miestne komunikácie a účelové komunikácie vo vlastníctve obce - obce, prípadne právnické osoby nimi na tento účel založené alebo zriadené,
 e) ak ide o účelové komunikácie vo vlastníctve štátu 2b) - právnické osoby, ktorým celkom alebo prevažne slúžia,
 f) ak ide o prejazdné úseky cez colné priestory - príslušné colné orgány po dohode s cestným správnym orgánom a správcom diaľnice alebo cesty vedúcej k hraničnému priechodu.
----------------
2b) Napríklad § 6 zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 304/1995 Z.z.
 2ba) Zákon č. 639/2004 Z.z. o Národnej diaľničnej spoločnosti a o zmene a doplnení zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov.
 2c) § 22 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách.
	
(4) Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti zabezpečujú aj úlohy súvisiace s dojednávaním a vykonávaním medzinárodných zmlúv, s rozvojom medzištátnych vzťahov a medzinárodnej spolupráce vrátane úloh, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv, ako aj z jej členstva v medzinárodných organizáciách.

§ 7
Uzávierky, obchádzky a odklony
(1) Premávka na diaľniciach, cestách a miestnych komunikáciách sa môže na určitý čas čiastočne alebo úplne uzatvoriť, prípadne sa môže nariadiť obchádzka alebo odklon, ak to vyžadujú nevyhnutné verejné záujmy, najmä záujmy bezpečnosti dopravy alebo záujmy stavby, údržby alebo ochrany diaľnice, cesty alebo miestnej komunikácie. O uzávierke, obchádzke a odklone rozhoduje cestný správny orgán po dohode s dopravným inšpektorátom. 1b) Užívatelia diaľnice, cesty alebo miestnej komunikácie nemajú nárok na náhradu prípadných vyšších nákladov, ktoré im vzniknú v dôsledku uzávierky, obchádzky alebo odklonu. Cestný správny orgán je však povinný postarať sa o to, aby uzávierka, obchádzka alebo odklon boli vždy obmedzené, ak možno na najkratší čas, a aby boli riadne technicky zabezpečené a čo najvýhodnejšie.
 (2) Povolenie nie je potrebné na uzávierku a obchádzku regulovanú priamo na mieste osobami na to oprávnenými podľa osobitného predpisu. 2f)
 (3) Obchádzku a s tým spojenú zvýšenú cestnú premávku na obchádzkových trasách sú obce povinné strpieť.
 (4) Náklady na potrebnú úpravu obchádzkovej trasy, na jej údržbu počas obchádzky, ako aj na jej prípadné uvedenie do pôvodného stavu po skončení obchádzky uhrádza ten, kto požiadal o uzávierku alebo o obchádzku.
 (5) Odklon je obchádzková trasa určená na diaľkovú tranzitnú dopravu s cieľom znížiť dopravnú intenzitu na území, kde sú miestnou uzávierkou zhoršené podmienky na priepustnosť cestnej premávky. Určenie trasy odklonu je súčasťou povolenia uzávierky a obchádzky.
 (6) Na rozhodovanie o uzávierkach, obchádzkach a odklonoch sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní. 1)

§ 4
(2)	Správca tunela vyhotoví osobitnú informáciu o každom incidente, ktorý má vplyv na bezpečnosť užívateľov ciest v tuneloch, o každej nehode alebo požiari v tuneli. Túto informáciu najneskôr do 30 dní pošle bezpečnostnému technikovi, príslušnému orgánu štátnej správy1) 2) a pohotovostným službám.
(3)	Vyhotovenú správu o vyšetrovaní, v ktorej budú analyzované okolnosti incidentu, nehody alebo požiaru a uvedené závery, ktoré z nej vyplývajú, správca tunela najneskôr do 30 dní odo dňa doručenia, pošle túto správu bezpečnostnému technikovi, príslušnému orgánu štátnej správy2)3) a pohotovostným službám).
(4)	Správca tunela vypracováva za kalendárny rok komplexnú správu o incidentoch, nehodách a požiaroch v tuneloch, o ich príčinách a frekvencii, o technických a bezpečnostných opatreniach prijatých v dôsledku nehôd a požiarov, o pravidelných prehliadkach a uzávierkach tunelov. Túto správu predkladá príslušnému orgánu štátnej správy2)3) do 31. júla nasledujúceho roku.
§ 5
(1)	Správca tunela po predchádzajúcom súhlase príslušného orgánu štátnej správy2) vymenúva bezpečnostného technika, ktorý koordinuje všetky preventívne a ochranné opatrenia na zaistenie bezpečnosti užívateľov a prevádzkového personálu. Bezpečnostný technik) musí byť nezávislý vo veciach týkajúcich sa bezpečnosti cestného tunela. Bezpečnostný technik môže vykonávať svoje úlohy a funkcie vo viacerých tuneloch.
(2)	Bezpečnostný technik:
a)	zabezpečuje koordináciu s pohotovostnými službami a zúčastňuje sa na vypracovávaní prevádzkových plánov;
b) zúčastňuje sa na plánovaní, vykonávaní a hodnotení činností v prípadoch núdze;
c) zúčastňuje sa na vypracovaní bezpečnostných plánov a na špecifikácii stavebných zariadení, vybavenia a prevádzky nových tunelov a aj vo vzťahu na prestavbu existujúcich tunelov;
d) overuje odbornú spôsobilosť prevádzkového personálu a pohotovostných služieb a zúčastňuje sa na organizácii školení, ktoré sa konajú v pravidelných dvojročných intervaloch;
e) dáva informácie, odporúčania a vysvetlenia týkajúce sa uvedenia stavby do prevádzky, vybavenia a prevádzky tunelov;
f) overuje, či konštrukcia tunela a vybavenie sú udržiavané a opravované;
g) zúčastňuje sa na hodnotení každého významného incidentu alebo nehody podľa §4 ods. 3 a 4.

§ 6

(1)  Inšpekcie, hodnotenia a testy sa vykonávajú podľa osobitných predpisov 5).  Inšpekcie tunela sa vykonávajú každých šesť rokov.

§ 9
(1)	Tunel, ktorého projekt ešte neschválil príslušný orgán štátnej správy2) do 30. apríla 2006, musí spĺňať požiadavky tohto nariadenia vlády.
(2)	Tunel sa odovzdá do užívania podľa osobitného predpisu) a podľa Prílohy 2.

§ 66
(1) V stavebnom povolení určí stavebný úrad záväzné podmienky uskutočnenia a užívania stavby a rozhodne o námietkach účastníkov konania. Stavebný úrad zabezpečí určenými podmienkami najmä ochranu záujmov spoločnosti pri výstavbe a pri užívaní stavby, komplexnosť stavby, dodržanie všeobecných technických požiadaviek na výstavbu, prípadne ich predpisov a technických noriem a dodržanie požiadaviek určených dotknutými orgánmi, predovšetkým vylúčenie alebo obmedzenie negatívnych účinkov stavby a jej užívania na životné prostredie.
 (2) Záväznými podmienkami uskutočňovania stavby sa zabezpečí, prípadne určí
 a) umiestnenie stavby na pozemku v prípadoch spojeného konania o umiestnení stavby so stavebným konaním,
b) ochrana verejných záujmov, predovšetkým zdravia ľudí a životného prostredia,
 c) dodržanie príslušných technických predpisov, prístup a užívanie stavby osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie,
 d) lehotu na dokončenie stavby,
 e) plnenie požiadaviek uplatnených v záväzných stanoviskách podľa § 140b dotknutými orgánmi, ak nie sú určené správnymi rozhodnutiami, prípadne požiadavky vlastníkov sietí a zariadení verejného dopravného technického vybavenia na napojenie na tieto siete, f) stavebný dozor alebo kvalifikovaná osoba, ak sa stavba uskutočňuje svojpomocou,
 g) použitie vhodných stavebných výrobkov, 
 h) povinnosť oznámiť začatie stavby.
(3) V záväzných podmienkach uskutočňovania stavby sa podľa potreby ďalej určí:
a) predloženie podrobnejšej dokumentácie ešte pred začatím stavby, ktorá je potrebná na kontrolu dodržania podmienok určených na vyhotovenie stavby,
 b) oznámenie určitého štádia stavby na účel výkonu štátneho stavebného dohľadu,
 c) predloženie dokladov, odborných expertíz, meraní a posudkov,
 d) podrobnejšie požiadavky na uskutočnenie stavby predovšetkým z hľadiska komplexnosti a plynulosti, napojení na siete a zariadenia technického vybavenia, pozemné komunikácie, odvádzanie povrchových vôd, úpravy okolia stavby a podmienok ochrany zelene, prípadne jej premiestnenia,
 e) vymedzenie nevyhnutného rozsahu plôch pozemkov, ktoré budú tvoriť súčasť staveniska,
 f) podrobnosti pre opatrenia na susednom pozemku alebo na stavbe podľa § 135,
 g) spodrobnenie statických výpočtov na vyhotovenie stavby,
 h) oznámenie mena (názvu) a adresy (sídla) zhotoviteľa stavby, ak bude určený vo výberovom konaní [§ 62 ods. 1 písm. d)],
 i) úľavy na vytýčenie stavby (§ 75a ods. 1),
 j) požiadavky na označenie stavby na stavenisku. 
§ 67
 (1) Stavebný úrad po vydaní stavebného povolenia zašle projektovú dokumentáciu po jednom overenom vyhotovení stavebníkovi, obci, v ktorej územnom obvode sa stavba bude uskutočňovať, a vlastníkovi stavby, ak nie je stavebníkom; jedno vyhotovenie projektovej dokumentácie si stavebný úrad ponechá. Pri líniových stavbách môže zaslať obci len príslušnú časť dokumentácie.
 (2) Stavebné povolenie stráca platnosť, ak sa so stavbou nezačalo do dvoch rokov odo dňa, keď nadobudlo právoplatnosť, pokiaľ stavebný úrad v odôvodnených prípadoch neurčil na začatie stavby dlhšiu lehotu.

§ 10
(1)	V prípade tunelov, ktorých projekt bol schválený a ešte nie sú v užívaní ku dňu 30. apríla 2006, posúdi príslušný orgán štátnej správy2)3) ich zhodu s požiadavkami tohto nariadenia vlády, s osobitným zohľadnením bezpečnostnej dokumentácie podľa Prílohy 2.
(2)	Keď príslušný orgán štátnej správy2)3) zistí, že tunel nespĺňa požiadavky tohto nariadenia vlády, tak správca tunela musí prijať opatrenia na zvýšenie bezpečnosti a informuje bezpečnostného technika.
(3)	Až po splnení požiadaviek tohto nariadenia vlády bude tunel odovzdaný do užívania podľa osobitného predpisu3) a postupu v Prílohe 2.

§ 11
(1)	V prípade tunelov, ktoré sú odovzdané do užívania ku dňu  30. apríla 2006 posúdi príslušný orgán štátnej správy2)3) do 30. novembra 2006 ich zhodu s požiadavkami tohto nariadenia vlády a s osobitným zohľadnením bezpečnostnej dokumentácie podľa Prílohy 2, a tiež na základe inšpekcie.
(2)	Správca tunela v prípade potreby navrhne príslušnému orgánu štátnej správy2)3) plán prispôsobenia tunela požiadavkám tohto nariadenia vlády a opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov.
(3)	Príslušný orgán štátnej správy2) schváli opatrenia na odstránenie nedostatkov alebo požiada správcu tunela o zmenu predloženého návrhu.
(4)	Ak prijaté opatrenia na odstránenie nedostatkov obsahujú akúkoľvek podstatnú stavebnú alebo prevádzkovú zmenu, správca tunela postupuje podľa Prílohy 2.
(5)	Príslušný orgán štátnej správy2) do 30.apríla 2007 predloží Európskej komisii správu o splnení požiadaviek tohto nariadenia vlády, opatreniach a prípadných dôsledkoch otvorenia a uzavretia hlavných prístupových ciest k tunelom.
(6)	Prispôsobenie tunelov požiadavkám tohto nariadenia vlády sa vykoná podľa časového plánu a musí byť dokončené ku dňu 30.apríla 2014. 
(7)  Príslušný orgán štátnej správy2) zabezpečuje vypracovanie plánu, ktorý bude obsahovať harmonogram postupného uplatňovania ustanovení tohto nariadenia vlády na tunely v prevádzke a oznámi ho Európskej komisii ku dňu 30.november 2006. Príslušný orgán štátnej správy2) následne každé dva roky, do 30.apríla 2014, informuje Európsku komisiu o stave vykonávania plánu a o akýchkoľvek realizovaných zmenách plánu.

(2)	Ak inšpekcia zistí, že tunel nespĺňa toto nariadenia vlády, oznámi správcovi tunela a bezpečnostnému technikovi, že sa musia prijať opatrenia na zvýšenie bezpečnosti tunela. Príslušný orgán štátnej správy2) 3) určí podmienky ďalšej prevádzky tunela alebo opätovného otvorenia tunela, ktoré budú platiť dovtedy, kým nebudú vykonané opatrenia na odstránenie nedostatkov.
(3)   Ak opatrenia na odstránenie nedostatkov obsahujú akúkoľvek podstatnú stavebnú alebo prevádzkovú zmenu, potom len čo sa také zmeny prijmú, tunel sa podrobí ďalšiemu postupu na povolenie prevádzky podľa Prílohy 2 tohto nariadenia vlády.

§ 7
 (1)	Príslušný orgán štátnej správy2) zabezpečí používanie metodiky na určenie analýzy rizík bezpečnosti tunelov zodpovedajúcej praxi. Príslušný orgán štátnej správy2) informuje Európsku komisiu o použitej metodike ku dňu 30. apríla 2009. 
(2)	Analýzu rizík bezpečnosti tunelov vykonáva subjekt, ktorý je funkčne nezávislý na správcovi tunela.  Obsah a výsledky analýzy rizík bezpečnosti tunelov sa zahrnú do bezpečnostnej dokumentácie predloženej správnemu orgánu. Analýza rizík bezpečnosti daného tunela posudzuje všetky konštrukčné faktory a prepravné podmienky, ktoré majú vplyv na bezpečnosť, najmä prepravné charakteristiky, dĺžku a geometriu tunela ako aj prognózovaný počet ťažkých nákladných vozidiel za deň určených na základe pravidelných celoštátnych sčítaní dopravy. 

(3) Ministerstvo ako ústredný orgán štátnej správy pre pozemné komunikácie:
m) vo výnimočných prípadoch udeľuje súhlas na technické riešenie odlišné od slovenských technických noriem a technických predpisov pre pozemné komunikácie,

 (1)	Príslušný orgán štátnej správy3) predkladá príslušnému orgánu štátnej správy2) ku dňu 31. augusta nasledujúceho roku správu o incidentoch, nehodách a požiaroch v tuneloch, ktoré majú vplyv na bezpečnosť užívateľov ciest v tuneloch.
(2)	Príslušný orgán štátnej správy2) vypracúva na základe správ správcu tunela a príslušných orgánov štátnej správy3)  každé dva roky súhrnu správu o incidentoch, nehodách a požiaroch v tuneloch, ktoré majú jednoznačný vplyv na bezpečnosť užívateľov ciest v tuneloch, o ich frekvencii a príčinách takých udalostí, vyhodnotí ich a poskytne informácie o skutočnej úlohe a účinnosti bezpečnostných zariadení a opatrení. Túto súhrnnú správu predkladá Európskej komisii do 30. septembra nasledujúceho roku.

§ 12
Týmto nariadením vlády sa preberá právny akt Európskych spoločenstiev a Európskej únie uvedený v Prílohe 4.

BEZPEČNOSTNÉ OPATRENIA
1. Bezpečnostné opatrenia
1.1Bezpečnostné parametre 
1.1.1Bezpečnostné opatrenia vykonané v tuneli sú založené na systematickom zvážení všetkých aspektov systému skladajúceho sa z infraštruktúry, prevádzky, užívateľov a vozidiel.
1.1.2 Zohľadňujú sa tieto parametre:
a)	dĺžka tunela,
b)	počet rúr,
c)	počet jazdných pruhov,
d)	geometria prierezu,
e)	vertikálne a horizontálne trasovanie
f)	druh konštrukcie ,
g)	jednosmerná alebo obojsmerná premávka,
h)	intenzita premávky na jednu rúru (vrátane časového rozloženia),
i)	riziko kongescie (dennej alebo sezónnej),
j)	prístupový čas pre pohotovostné služby,
k)	prítomnosť a podiel ťažkých nákladných vozidiel,
l)	prítomnosť, podiel a druh prepravy nebezpečného tovaru,
m)	charakteristiky prístupových ciest,
n)	šírka jazdného pruhu,
o)	aspekty vzťahujúce sa k rýchlosti,
p)	geografické a meteorologické prostredie.
1.1.3	Keď tunel vykazuje špecifické charakteristiky z hľadiska vyššie uvedených parametrov, analýza rizík sa vykoná v súlade s § 11, aby sa zistilo, či sú na zaručenie vyššej úrovne bezpečnosti tunela potrebné dodatočné alebo ďalšie opatrenia. Táto analýza rizík musí zohľadniť možné nehody, ktoré majú jednoznačný vplyv na bezpečnosť užívateľov ciest v tuneli a ktoré môžu nastať počas prevádzky. Analýza rizík musí zohľadniť aj rozsah týchto nehôd a ich možné následky.
1.2 Minimálne požiadavky na bezpečnostné opatrenia
1.2.1 Na zaručenie minimálnej úrovne bezpečnosti vo všetkých tuneloch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie vlády, sa ako minimum vykonajú bezpečnostné opatrenia požadované v nasledovných odsekoch. Limitované výnimky z týchto požiadaviek sa môžu povoliť za predpokladu, že sa s pozitívnym výsledkom vykoná nasledovný postup.
Správny orgán pošle Európskej komisii tieto informácie:
a)	predpokladaná limitovaná(é) výnimka(y),
b)	nevyhnutné dôvody vzťahujúce sa k predpokladanej limitovanej výnimke,
c)	alternatívne opatrenia na zníženie rizika, ktoré sa majú použiť alebo posilniť, aby sa zaručila aspoň rovnocenná úroveň bezpečnosti, vrátane príslušného dôkazu vo forme analýzy relevantných rizík.
Ak počas troch mesiacov po prijatí žiadosti sa nevznesú námietky, limitovaná výnimka sa považuje za udelenú. Ak je rozhodnutie negatívne, limitovaná výnimka sa nepovolí. 
1.2.2	Aby mali všetky tunely, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie vlády, jednotné rozhrania, nesmie sa povoliť žiadna výnimka z požiadaviek uvedených v nasledovných odsekoch, týkajúca konštrukcie bezpečnostných zariadení, ktoré sú k dispozícii užívateľom v tuneloch (telefóny núdzového volania, značky, núdzová odstavná plocha, núdzové východy a v prípade potreby tunelový rozhlas).
1.3	Intenzita premávky vozidla
1.3.1	Pojem „intenzita premávky“ sa vzťahuje na ročný priemer dennej intenzity tunela v jednom jazdnom pruhu. Na účely stanovenia intenzity premávky tunela sa každé motorové vozidlo počíta ako jedna jednotka.
1.3.2	Keď počet ťažkých nákladných vozidiel nad 3,5 t prekročí 15 % ročného priemeru dennej intenzity, alebo sezónna denná intenzita značne prekročí ročný priemer dennej intenzity, posúdia a zohľadnia sa dodatočné riziká tým, že sa zvýši hodnota intenzity premávky v tuneli v rámci uplatnenia nasledovných odsekov.
2. Opatrenia vzťahujúce sa k infraštruktúre
2.1	Počet rúr a jazdných pruhov v tuneli
2.1.1	Hlavným kritériom na rozhodovanie o tom, či vybudovať tunel s jednou alebo dvoma rúrami, je prognózovaná intenzita premávky a bezpečnosť, pričom sa berú do úvahy také aspekty ako je podiel ťažkých nákladných vozidiel, sklon a dĺžka.
2.1.2	Ak počas projektovania prognóza na 15 rokov ukazuje, že intenzita premávky v tuneli s jednou rúrou bude presahovať 10 000 vozidiel v jednom jazdnom pruhu za deň, v čase prekročenia tejto hodnoty musí byť k dispozícii dvojrúrový tunel s jednosmernou premávkou.
2.1.3	S výnimkou odstavného pruhu alebo krajnice, sa rovnaký počet jazdných pruhov musí udržiavať vo vnútri a mimo tunela. Každá zmena počtu jazdných pruhov sa musí vykonať v dostatočnej vzdialenosti od portálu tunela; táto vzdialenosť musí zodpovedať minimálne vzdialenosti, ktorú vozidlo prejde za 10 sekúnd najvyššou prípustnou rýchlosťou. Ak tomu bránia geografické okolnosti musia sa na zvýšenie bezpečnosti prijať dodatočné a (alebo) zosilnené opatrenia. 
2.2	Geometria tunela 
2.2.1	Osobitná pozornosť sa musí venovať bezpečnosti pri projektovaní geometrie prierezu a horizontálneho a vertikálneho trasovania tunela a jeho prístupových ciest, pretože tieto parametre majú podstatný vplyv na pravdepodobnosť a vážnosť nehôd.
2.2.2	V nových tuneloch nie je povolený pozdĺžny sklon nad 5 % okrem prípadu, keď z geografického hľadiska neexistuje žiadne iné riešenie.
2.2.3	V tuneloch so sklonom nad 3 % sa na základe analýzy rizík musia prijať dodatočné alebo zosilnené opatrenia na zvýšenie bezpečnosti.
2.2.4	Ak je šírka jazdného pruhu pre pomalé vozidlá menšia než 3,5 m a je povolená jazda ťažkých nákladných vozidiel, musia sa na základe analýzy rizík prijať dodatočné a (alebo) zosilnené opatrenia na zvýšenie bezpečnosti. 
2.3 Únikové cesty a núdzové východy 
2.3.1	V nových tuneloch bez odstavného pruhu, musia byť k dispozícii núdzové chodníky vyvýšené alebo nevyvýšené, ktoré môžu užívatelia tunelov použiť v prípade poruchy alebo nehody. Toto ustanovenie neplatí ak to stavebné charakteristiky tunela neumožňujú, alebo ak to umožňujú len s vynaložením neprimeraných nákladov, tunel je jednosmerný a je vybavený zariadeniami zabezpečujúcimi stály dohľad a systémom uzavretia jazdného pruhu.
2.3.2	V existujúcich tuneloch, kde nie je ani odstavný pruh ani núdzové zálivy, musia sa na zaručenie bezpečnosti prijať dodatočné a (alebo) zosilnené opatrenia.
2.3.3	Núdzové východy umožňujú užívateľom tunela opustiť tunel bez svojich vozidiel a dôjsť na bezpečné miesto v prípade nehody alebo požiaru a poskytujú aj peší prístup pohotovostným službám do tunela. Príklady takých núdzových východov sú:
a) priame východy z tunela do voľného priestoru,
b) priečne spojenia medzi tunelovými rúrami,
c) núdzové východy k únikovým chodbám,
d) úkryty s únikovými chodbami oddelenými od tunelovej rúry.
2.3.4	Nesmú sa budovať úkryty bez východov do únikových chodieb vedúcich do voľného priestoru.
2.3.5	Núdzové východy sa predpokladajú vtedy, keď analýza príslušných rizík ukáže, vrátane vzniku a rýchlosti šírenia dymu v miestnych podmienkach, že vetranie a iné bezpečnostné opatrenia sú nedostatočné na to, aby zaručili bezpečnosť užívateľov tunela.
2.3.6	V každom prípade musia byť v nových tuneloch núdzové východy k dispozícii, ak je intenzita premávky vyššia než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh.
2.3.7	V existujúcich tuneloch s dĺžkou nad 1 000 m, s intenzitou premávky vyššou než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, sa musí posúdiť uskutočniteľnosť a efektívnosť zriadenia nových núdzových východov.
2.3.8	Keď sú k dispozícii núdzové východy, vzdialenosť medzi dvoma núdzovými východmi nesmie presiahnuť 500 m.
2.3.9	Na zabránenie šírenia dymu a tepla do únikových ciest za núdzovým východom sa použijú vhodné prostriedky ako napr. dvere tak, aby užívatelia tunela mohli bezpečne dosiahnuť voľný priestor a aby mali pohotovostné služby prístup do tunela. 
2.4	Prístup pre pohotovostné služby do tunela
2.4.1	V dvojrúrových tuneloch, v ktorých sú rúry na rovnakej úrovni alebo skoro na rovnakej úrovni, musia byť aspoň každých 1 500 m k dispozícii priečne spojenia vhodné na používanie pohotovostnými službami.
2.4.2	Pokiaľ je to z geografického hľadiska možné, musí byť možný prechod cez vyhradený (stredný) pruh pred každým portálom dvoj alebo viacrúrového tunela. Toto opatrenie umožní pohotovostným službám získať okamžitý prístup do každej tunelovej rúry. 
2.5	Núdzové zálivy
2.5.1	V nových obojsmerných tuneloch s dĺžkou nad 1 500 m, v ktorých je intenzita premávky vyššia než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, musia byť k dispozícii núdzové zálivy vo vzdialenosti nepresahujúcej 1 000 m, ak nie sú k dispozícii núdzové pruhy.
2.5.2	V existujúcich obojsmerných tuneloch bez odstavného pruhu s dĺžkou nad 1 500 m, v ktorých je intenzita premávky vyššia než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, sa musí posúdiť uskutočniteľnosť a efektívnosť zriadenia  núdzových odstavných plôch.
2.5.3	Ak to stavebné charakteristiky tunela neumožňujú alebo to umožňujú len s vynaložením neprimeraných nákladov, núdzové odstavné plochy nemusia byť k dispozícii, ak celková šírka tunela prístupná pre všetky vozidlá, s vylúčením vyvýšených častí a riadnych jazdných pruhov, sa minimálne rovná šírke jedného normálneho jazdného pruhu.
2.5.4 Súčasťou núdzových odstavných plôch musia byť zariadenia núdzového volania – SOS kabíny. 
2.6	Odvodnenie tunela
2.6.1	Ak je povolená preprava nebezpečného tovaru, musí byť zabezpečený odtok horľavých alebo toxických kvapalín dostatočne dimenzovanými štrbinovými žľabmi alebo iným prostriedkami v celom priereze tunela. Okrem toho odvodňovací systém musí byť konštruovaný a udržiavaný tak, aby bránil šíreniu ohňa a horľavých a toxických kvapalín vo vnútri rúr a medzi rúrami.
2.6.2	Ak v existujúcich tuneloch táto požiadavka nemôže byť splnená, alebo môže byť splnená len s vynaložením neprimeraných nákladov, berie sa to do úvahy na základe analýzy relevantných rizík pri rozhodovaní o tom, či sa povolí preprava nebezpečného tovaru. 
2.7	Požiarna odolnosť konštrukcie 
Hlavná konštrukcia všetkých tunelov, u ktorých by miestne ohraničené zrútenie konštrukcie malo katastrofické následky, napr. v prípade  tunelov pod vodou alebo tunelov, ktoré by mohli zapríčiniť zrútenie susediacich stavieb, musí vykazovať dostatočný stupeň požiarnej odolnosti 
2.8	Osvetlenie tunela
2.8.1	Pre vodičov musí byť k dispozícii normálne osvetlenie tak, aby sa vo dne aj v noci vo vstupnej zóne ako aj vo vnútri tunela zabezpečila primeraná viditeľnosť.
2.8.2	Pre užívateľov tunela musí byť k dispozícii núdzové osvetlenie umožňujúce minimálnu viditeľnosť pri evakuácii tunela v ich vozidlách, v prípade prerušenia dodávky elektrického prúdu.
2.8.3	Pre užívateľov tunela musí byť k dispozícii osvetlenie únikových ciest ako sú evakuačné návestné svetlá vo výške maximálne 1,5 m, aby mohli v prípade núdze peši opustiť tunel. 
2.9	Vetranie v tuneli
2.9.1 Pri projektovaní, konštrukcii a prevádzke vetracieho systému sa berie dôraz na:
a) kontrolu škodlivín emitovaných cestnými vozidlami v normálnej premávke a v špičke,
b) kontrolu škodlivín emitovaných cestnými vozidlami pri dopravnej kongescie z dôvodu incidentu alebo nehody,
c) kontrolu tepla a dymu v prípade požiaru.
2.9.2	Mechanický systém vetrania sa inštaluje vo všetkých tuneloch dlhších než 1 000 m s intenzitou premávky vyššou než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh.
2.9.3	V tuneloch s obojsmernou a (alebo) s nadmernou jednosmernou premávkou je pozdĺžny vetrací systém povolený len vtedy, keď analýza rizík podľa § 11 ukazuje, že je to prijateľné alebo sa prijali špecifické opatrenia (napríklad: primerané riadenie premávky, kratšie vzdialenosti medzi núdzovými východmi, pravidelné odsávanie výfukových plynov).
2.9.4	Priečne alebo polopriečne vetracie systémy sa použijú v tuneloch, v ktorých je nevyhnutný mechanický vetrací systém a pozdĺžne vetranie nie je povolené podľa 2.9.3. Tieto systémy musia byť schopné odstrániť dym v prípade požiaru.
2.9.5	V tuneloch s obojsmernou premávkou, intenzitou premávky vyššou než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, dlhších než 3 000 m a s riadiacim centrom a priečnym alebo polopriečnym vetraním, musia byť vzhľadom k vetraniu prijaté tieto opatrenia:
a)	inštalovať vetracie alebo odsávacie klapky, ktoré môžu pracovať oddelene alebo v skupine;
b)	priebežne monitorovať rýchlosť pozdĺžneho prúdenia vzduchu a podľa toho nastaviť proces riadenia vetracieho systému (vzduchové klapky, ventilátory, atď.).
2.10	Zariadenia núdzového volania – SOS kabíny 
2.10.1	Zariadenia núdzového volania – SOS kabíny sú určené na poskytovanie rôznych položiek bezpečnostného vybavenia, najmä núdzových telefónov a hasiacich prístrojov, no nie sú určené na ochranu užívateľov cesty pred pôsobením ohňa.
2.10.2	Zariadenia núdzového volania - SOS kabíny môžu pozostávať z kabíny na bočnej strane alebo vo výklenku v bočnej stene. Musia byť vybavené minimálne núdzovým telefónom a dvoma hasiacimi prístrojmi.
2.10.3	Zariadenia núdzového volania - SOS kabíny sa musia umiestniť v blízkosti portálov a vo vnútri tunela v odstupoch, ktoré u nových tunelov nesmú byť väčšie než 150 m a v existujúcich tuneloch nesmú byť väčšie než 250 m. 
2.11	Požiarny vodovod 
Dodávka požiarnej vody musí byť zabezpečená vo všetkých tuneloch. Hydranty musia byť v blízkosti portálov a vo vnútri tunela v odstupoch, ktoré u nových tunelov nesmú byť väčšie než 250 m. Ak nie je dodávka požiarnej vody k dispozícii musí sa overiť, či je dostatočné množstvo požiarnej vody zabezpečené iným spôsobom. 
2.12	Dopravné značenie v tuneli
Pre užívateľov tunelov musia byť k dispozícii špecifické značky používané pre všetky bezpečnostné zariadenia. 
2.13	Riadiace centrum 
2.13.1	Pre všetky tunely dlhšie než 3 000 m a s intenzitou premávky vyššou než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh, musí byť zabezpečené riadiace centrum.
Dohľad nad niekoľkými tunelmi môže byť centralizovaný v jednom riadiacom centre. 
2.14	Monitorovacie systémy 
2.14.1	Vo všetkých tuneloch s riadiacim centrom sa inštalujú videové monitorovacie systémy a systém schopný automaticky hlásiť poruchu v premávke (ako je napríklad stojace vozidlá) alebo požiar.
2.14.2	Vo všetkých tuneloch bez riadiaceho centra sa inštalujú automatické systémy hlásičov požiaru, keď prevádzka mechanického odvetrávania dymu je iná ako automatická prevádzka odvetrávania škodlivín. 
2.15	Zariadenia na uzavretie tunela 
2.15.1	Vo všetkých tuneloch dlhších než 1 000 m sa musia inštalovať svetelné signalizačné zariadenia pred vchodom do tunela tak, aby sa mohol v prípade núdze uzavrieť. Aby sa zabezpečilo dodržiavanie pokynov, môžu sa inštalovať doplňujúce prostriedky, ako sú dopravné značky s premenným symbolom a zátarasy.
2.15.2	Vo vnútri všetkých tunelov dlhších než 3 000 m s riadiacim centrom a intenzitou premávky vyššou než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh sa odporúča v odstupoch nepresahujúcich 1 000 m inštalovať zariadenie na zastavenie vozidiel v prípade núdze. Toto zariadenie sa skladá zo svetelných signalizačných zariadení a možných doplňujúcich prostriedkov ako sú reproduktory, dopravné značky s premenným symbolom a zátarasy. 
2.16	Komunikačné systémy v tuneli
2.16.1	Vo všetkých tuneloch dlhších než 1 000 m s riadiacim centrom a intenzitou premávky vyššou než 2 000 vozidiel na jeden jazdný pruh sa musí inštalovať rádiové spojenie.
2.16.2	Pokiaľ je k dispozícii riadiace centrum musí sa prerušiť rozhlasové vysielanie na kanáloch určených pre užívateľov tunela, aby sa mohli poskytnúť núdzové hlásenia.
2.16.3	Úkryty a iné priestory, v ktorých musia evakuujúci užívatelia tunela čakať predtým, než sa dostanú do voľného priestoru, musia sa vybaviť reproduktormi za účelom poskytnúť informácie užívateľom. 
2.17	Zásobovanie elektrickou energiou a elektrické obvody 
2.17.1	Všetky tunely musia mať núdzové napájanie schopné zabezpečiť prevádzku bezpečnostného vybavenia nevyhnutného na evakuáciu až kým všetci užívatelia neopustia tunel.
2.17.2	Elektrické, meracie a riadiace obvody sa musia konštruovať tak, aby miestna porucha spôsobená napríklad požiarom, nemala vplyv na nepoškodené obvody. 
2.18	Požiarna odolnosť zariadení v tuneli
Úroveň požiarnej odolnosti všetkých tunelových zariadení musí zohľadňovať technologické možnosti a musí sa zameriavať na zachovanie nevyhnutných bezpečnostných funkcií v prípade požiaru. 
2.19	Informatívne tabuľky zobrazujúce súhrn minimálnych požiadaviek v tuneli
Uvedená tabuľka poskytuje súhrn minimálnych požiadaviek stanovených v predchádzajúcich paragrafoch. Minimálne požiadavky sú tie, ktoré sú uvedené v textovej časti tohto nariadenia vlády.

SÚHRN MINIMÁLNYCH POŽIADAVIEK

3	Opatrenia týkajúce sa prevádzky
3.1	Prevádzkový režim 
Prevádzka tunela sa organizuje a vhodnými prostriedkami vykonáva tak, aby sa zaručila plynulosť a bezpečnosť premávky cez tunel. Prevádzkový personál ako aj pohotovostné služby musia absolvovať primeraný úvodný a priebežný výcvik. 
3.2 Núdzové plánovanie počas prevádzky 
Pre všetky tunely musia byť k dispozícii plány riešenia núdzových situácií. V tuneloch, ktoré začínajú a končia v rôznych členských štátoch jediný dvojnárodný plán riešenia núdzových situácií musí zahŕňať oba štáty. 
3.3	Práce v tuneloch počas prevádzky 
Úplné alebo čiastočné uzavretie jazdných pruhov z dôvodu vopred plánovaných stavebných alebo údržbárskych prác, musí vždy začínať pred tunelom. Na tento účel sa môžu použiť dopravné značky s premenným symbolom, svetelné signalizačné zariadenia a mechanické zátarasy. 
3.4	Manažment nehôd a incidentov počas prevádzky 
V prípade vážnej nehody alebo incidentu musia sa uzavrieť všetky príslušné tunelové rúry.
Uzavretie tunela nastane súčasným uvedením do činnosti dopravných značiek s premenným symbolom, svetelných signalizačných zariadení a mechanických zátarasou vo vnútri tunela tak, aby sa premávka zastavila čo možno najskôr (mimo ako aj vo vnútri tunela). Tunely kratšie než 1 000 m sa môžu uzavrieť inými prostriedkami. Premávka sa riadi tak, aby vozidlá, ktoré nie sú poškodené, mohli rýchlo tunel opustiť.
Prístupový čas pre pohotovostné služby v prípade incidentu v tuneli musí byť čo možno najkratší a meria sa počas pravidelných cvičení. Okrem toho sa môže merať počas incidentov. Vo väčších obojsmerných tuneloch s vysokou intenzitou premávky musí analýza rizík podľa §11 určiť, či majú byť pohotovostné služby umiestnené na oboch portáloch tunela. 
3.5	Činnosť riadiaceho centra 
U všetkých tunelov, u ktorých sa vyžaduje riadiace centrum, vrátane tunelov začínajúcich sa a končiacich v rôznych štátoch, musí kedykoľvek vykonávať úplnú kontrolu jedno riadiace centrum. 
3.6	Uzávierka tunela počas prevádzky 
V prípade uzávierky tunela (dlhodobej alebo krátkodobej) sa musia užívatelia informovať o najlepšej alternatívnej trase, pomocou ľahko dostupných informačných systémov.
Také alternatívne trasy tvoria časť systematických rezervných plánov. Pokiaľ je to možné sú zamerané na udržanie prepravného toku ako aj na minimalizáciu sekundárnych bezpečnostných vplyvov na okolité oblasti.
Správny orgán vyvinie všetko úsilie na zabránenie situácii, pri ktorej sa tunel umiestnený na území dvoch členských štátov, nemôže používať z dôvodov zlého počasia. 
3.7	Preprava nebezpečného tovaru počas prevádzky 
Podľa príslušnej európskej legislatívy týkajúcej sa cestnej prepravy nebezpečného tovaru, sa vzhľadom na prístup vozidiel prepravujúcich nebezpečný tovar do tunelov použijú tieto opatrenia:
a)	vykoná sa analýza rizík v súlade s §11 predtým, než sa stanovia alebo zmenia predpisy a požiadavky týkajúce sa prepravy nebezpečného tovaru cez tunel,
b)	aby sa dodržiavali predpisy, zodpovedajúce tabule sa umiestnia pred poslednou možnou odbočkou pred tunelom a pred vchodmi do tunela ako aj v takej vzdialenosti, aby si vodiči mohli zvoliť alternatívne trasy,
c)	v jednotlivých prípadoch sa v nadväznosti na vyššie uvedené analýzy rizík preskúmajú špecifické prevádzkové opatrenia určené na zníženie rizík vzťahujúcich sa k niektorému alebo všetkým vozidlám prepravujúcim nebezpečný tovar v tuneloch ako je napríklad vyhlásenie pred vstupom alebo prejazd v konvojoch so sprievodným vozidlom. 
3.8	Predchádzanie v tuneloch 
Na základe analýzy rizík sa rozhodne, či sa ťažkým nákladným vozidlám povolí predchádzanie v tuneloch s viac než jedným jazdným pruhom v každom smere. 
3.9	Vzdialenosti medzi vozidlami a rýchlosť v tuneloch 
Primeraná vzdialenosť vozidiel a bezpečná vzdialenosť medzi nimi sú obzvlášť dôležité v tuneloch a musí sa im venovať veľká pozornosť. K tomu patrí informovanie užívateľov tunela o primeraných rýchlostiach a vzdialenostiach, a prijatie príslušných opatrení na ich dodržiavanie.
Účastníci cestnej premávky riadiaci osobné vozidlá musia za normálnych podmienok udržiavať minimálnu vzdialenosť od vozidla pred nimi, ktorá sa rovná vzdialenosti prejdenej vozidlom za dve sekundy. Pri ťažkých nákladných vozidiel sa táto vzdialenosť zdvojnásobuje.
Ak sa premávka v tuneli zastaví, účastníci cestnej premávky musia udržiavať minimálnu vzdialenosť päť metrov od vozidla pred nimi okrem prípadov, keď to nie je možné kvôli núdzovému brzdeniu.
4.0	Informačné kampane 
Musia sa pravidelne organizovať a vykonávať informačné kampane týkajúce sa bezpečnosti v tuneloch, v spolupráci so zainteresovanými stranami a na základe harmonizovanej práce medzinárodných organizácií. Tieto informačné kampane sa budú týkať vhodného správania účastníkov cestnej premávky pri príchode k tunelom a počas jazdy cez tunely, hlavne v súvislosti s poruchou vozidla, zápchou, nehodou a požiarom.
Informácie o dostupnom bezpečnostnom vybavení a vhodnom správaní účastníkov cestnej premávky v tuneloch sa umiestnia na vhodných miestach (napríklad na odpočinkových miestach pred tunelmi, pri vchodoch do tunelov alebo na Internete). 

SCHVÁLENIE PROJEKTU, BEZPEČNOSTNEJ DOKUMENTÁCIE, UVEDENIA TUNELA DO PREVÁDZKY, ZMIEN A PRAVIDELNÝCH CVIČENÍ 
1.	Schválenie projektu
1.1	Ustanovenia tohto nariadenia vlády sa uplatňujú od začiatku etapy projektovania.
1.2	Pred začiatkom stavebných prác správca tunela zostaví bezpečnostnú dokumentáciu podľa bodov 2.2 a 2.3 pre tunel v etape projektovania a prekonzultuje ju s bezpečnostným technikom. Správca tunela predloží bezpečnostnú dokumentáciu správnemu orgánu alebo krajskému úradu dopravy a priloží stanovisko bezpečnostného technika, prípadne inšpekčného orgánu.
1.3	Projekt schváli príslušný orgán, ktorý o svojom rozhodnutí informuje správcu tunela a správny orgán. 
2.	Bezpečnostná dokumentácia 	
2.1	Správca tunela zabezpečí vyhotovenie bezpečnostnej dokumentácie za každý tunel a jej priebežne aktualizovanie. Kópiu bezpečnostnej dokumentácie poskytne bezpečnostnému technikovi.
2.2	Bezpečnostná dokumentácia popisuje preventívne a ochranné opatrenia potrebné na zaručenie bezpečnosti užívateľov, berúc do úvahy osoby so zníženou pohyblivosťou a invalidné osoby, charakter cesty, usporiadanie stavebného objektu, jeho okolia, charakter premávky a rozsah akcie pohotovostných služieb definovaných v § 2.
2.3	Bezpečnostná dokumentácia pre tunely v etape projektovania obsahuje najmä:
a)	popis plánovaného stavebného objektu a prístup k nemu, spolu s plánmi potrebnými na pochopenie projektu a predpokladaných prevádzkových režimov,
b)	štúdiu prognózy prepravy špecifikujúcu a zdôvodňujúcu podmienky očakávané v preprave nebezpečného tovaru, spolu s analýzou rizík požadovanou v bode 3.7 prílohy I,
c)	špecifické šetrenie z hľadiska nebezpečenstiev, popisujúce možné nehody, ktoré majú jednoznačný vplyv na bezpečnosť účastníkov cestnej premávky v tuneloch a ktoré by mohli nastať počas etapy prevádzky a charakter a rozsah ich možných dôsledkov; toto šetrenie musí špecifikovať a zdôvodniť opatrenia na zníženie pravdepodobnosti nehôd a ich dôsledkov,
d)	posudok k bezpečnosti od odborníka alebo organizácie špecializujúcej sa v tejto oblasti, môže to byť aj inšpekčný orgán.
2.4		Bezpečnostná dokumentácia pre tunely, ktoré sú v etape uvedenia do prevádzky, okrem dokumentácie požadovanej v etape projektovania obsahuje:
a)	popis organizácie, ľudských a materiálnych zdrojov a pokyny špecifikované správcom tunela, na zabezpečenie prevádzky a údržby tunela,
b)	plán riešenia núdzových situácií vypracovaný spoločne s pohotovostnými službami, v ktorom sa zohľadnia aj osoby s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie,
c)	popis systému stáleho spätného toku informácií o skúsenostiach, prostredníctvom ktorého sa môžu zaznamenávať a analyzovať závažné incidenty a nehody.
2.5	Bezpečnostná dokumentácia pre tunel, ktorý je v prevádzke okrem dokumentácie požadovanej v etape uvedenia do prevádzky obsahuje:
a)	správu a analýzu závažných incidentov a nehôd, ktoré sa vyskytli od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia vlády,
b)	zoznam vykonaných bezpečnostných cvičení a analýza z nich vyplývajúcich poučení. 
3.	Uvedenie tunela do prevádzky 
3.1	Prvé otvorenie tunela pre verejnú dopravu povoľuje správny orgán alebo krajský úrad dopravy (uvedenie do prevádzky) v súlade s nasledovným postupom.
3.2	Tento postup sa uplatňuje aj pri otvorení tunela pre verejnú dopravu po každej väčšej stavebnej alebo prevádzkovej zmene, alebo po akejkoľvek zmene prác na tuneli, ktorá by mohla značne zmeniť ktorýkoľvek z podstatných komponentov bezpečnostnej dokumentácie.
3.3	Správca tunela odovzdá bezpečnostnú dokumentáciu uvedenú v bode 2.4 bezpečnostnému technikovi, ktorý zaujme stanovisko k otvoreniu tunela pre verejnú dopravu.
3.4	Správca tunela pošle túto bezpečnostnú dokumentáciu správnemu orgánu a priloží k nej stanovisko bezpečnostného technika. Správny orgán rozhodne, či povolí alebo nepovolí otvorenie tunela pre verejnú dopravu, alebo či tak urobí s obmedzujúcimi podmienkami, a oznámi to správcovi tunela. Kópia tohto rozhodnutia sa pošle pohotovostným službám. 
4.	Schválenie zmien
4.1	Pri každej závažnej zmene konštrukcie, vybavenia alebo prevádzky, ktorá by mohla značne zmeniť podstatné komponenty bezpečnostnej dokumentácie, správca tunela požiada o nové povolenie prevádzky podľa postupu popísaného v bode3.
4.2	Správca tunela informuje bezpečnostného technika o akejkoľvek stavebnej alebo prevádzkovej zmene. Okrem toho pred každou zmenou práce na tuneli, správca tunela poskytne bezpečnostnému technikovi dokumentáciu, v ktorej sú uvedené podrobné návrhy.
4.3	Bezpečnostný technik preskúma dôsledky zmeny a v každom prípade oznámi správcovi tunela svoje stanovisko, ktorý pošle kópiu stanoviska správnemu orgánu a pohotovostným službám. 
5.	Pravidelné cvičenia	
5.1	Správca tunela a pohotovostné služby, v spolupráci s bezpečnostným technikom, organizujú spoločné pravidelné cvičenia personálu tunela a pohotovostných služieb.
Cvičenia:
a)	sa vedú čo možno najrealistickejšie a zodpovedajú stanoveným scenárom incidentov,
b)	poskytujú jednoznačné hodnotiace výsledky,
c)	musia zabrániť akémukoľvek poškodeniu tunela,
d)	vykonajú sa sčasti aj na modeli alebo vo forme simulovaných cvičení na počítači.
5.2	Aspoň každé štyri roky sa v každom tuneli za čo možno najrealistickejších podmienok vykonajú cvičenia v plnom rozsahu. Uzávierka tunela sa bude vyžadovať len vtedy, keď sa môžu vykonať prijateľné opatrenia na odklon premávky. Každý rok medzi týmto časovým úsekom sa vykonajú čiastočné a (alebo) simulované cvičenia. V oblastiach, v ktorých sa nachádza niekoľko tunelov umiestnených blízko seba, sa musí vykonať cvičenie v plnom rozsahu aspoň v jednom z týchto tunelov.
5.3 Bezpečnostný technik a pohotovostné služby spoločne vyhodnotia tieto cvičenia, vypracujú správu a vhodné návrhy.
	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

				

Poznámky pod čiarou :
1) § 3d ods.5 zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov. 
2) § 3 ods.3 zákona č.135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov. 
3) § 3 ods.4 zákona č.135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov.
4) napríklad zákon č.576/2004 Z.z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, alebo zákon č.121/2002 Z.z. o požiarnej prevencii.
5) Zákon č. 124/2006 o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
6) § 3c  zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov;  § 99 písm. b) zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov;  § 25 a§ 26 zákona č.314/2001 Z.z. o ochrane pred požiarmi v znení neskorších predpisov  a   § 7a ods.4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.330/1996 Z.z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov.
7) § 82 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov.
8) § 66 a § 67 zákon č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov