Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2005
a východiská pre jej ďalší rozvoj 

Obsah: 

I. Správa o stave siete ZÚ SR v zahraničí v r. 2005

I.1. Súčasný stav siete ZÚ SR v zahraničí

I.2. Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov 

II. Východiská pre ďalší rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí

II.1. Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí 

II.2. Perspektívna sieť SI v zahraničí 

II.3. Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR 

II.4. Perspektíva budovania siete pridelencov obrany SR

II.5. Perspektíva budovania siete policajných pridelencov SR

II.6. Perspektíva budovania siete poľnohospodárskych pridelencov SR

III.  Záver

Príloha

Príloha č. 1: Prehľad siete ZÚ SR v zahraničí

Príloha č. 2: Počet zamestnancov zahraničnej služby na zastupiteľských úradoch SR k 30.6.2005

Príloha č. 3: Prehľad stavu OBEO k 30.6.2005 a plánovaný stav v roku 2005

Príloha č. 4: Prehľad krajín akreditácie a priakreditácie ZÚ SR v zahraničí k 30.6.2005

I. SPRÁVA O STAVE SIETE ZASTUPITEĽSKÝCH ÚRADOV SR V ZAHRANIČÍ V ROKU 2005

Skúsenosti z jednoročného členstva Slovenskej republiky v EÚ a NATO ukazujú, že zapojenie krajiny do systému medzinárodných vzťahov a spolupráce v Európe i vo svete sa dostáva do kvalitatívne novej polohy. Pôsobenie zahraničnej služby SR v týchto podmienkach vyžaduje, aby sieť diplomatických, konzulárnych, obchodno-ekonomických, vojensko-obranných, policajných a kultúrnych zastúpení SR vo svete bola schopná v plnej šírke a na požadovanej úrovni zabezpečiť plnenie vládnych úloh v oblasti zahraničnej politiky, ktoré výrazne ovplyvňujú celkové postavenie a vnímanie Slovenska, ako aj dynamiku vnútorného rozvoja a stability krajiny. 

Keďže SR sa stala 29.3.2004 plnoprávnym členom NATO a 1.5.2004 členom EÚ, funkčnosť a personálne obsadenie našich zastupiteľských úradov pri NATO, EÚ a v ich členských krajinách je nevyhnutné postupne zabezpečiť na úrovni členských krajín, ktoré sú porovnateľné so SR. 

Slovensko je krajinou s výrazne proexportne zameranou ekonomikou, pre ktorú je ekonomická dimenzia diplomacie nesmierne dôležitá. Bez ďalšieho rozvoja hospodárskej spolupráce najmä v oblasti vývozu a získavania zahraničných investícií nemožno trvale zvyšovať HDP SR. Slovensko je však zároveň aj krajinou s obmedzenými zdrojmi a preto musíme neustále hľadať nové formy a prostriedky, ako tieto zdroje využívať čo najlepšie a najefektívnejšie. Z uvedeného dôvodu sa pokúsime nájsť v spolupráci s MH SR taký model spolupráce, ktorý nám umožní – lepšie ako doposiaľ! – využívať synergický efekt spoločného politického a hospodárskeho pôsobenia v zahraničí a taktiež efektívnejšie využitie prostriedkov štátneho rozpočtu. 

Moderná zahraničná služba vyžaduje pri napĺňaní záujmov štátu nevyhnutnú a zodpovedajúcu materiálnu základňu. Dostatočné finančné, technické a personálne zabezpečenie siete ZÚ nachádza priamy odraz v úrovni jeho politických, ekonomických a ďalších vzťahov s vonkajším prostredím a predstavuje predpoklad zaručenia jeho bezpečnosti a vlastného rozvoja. Nedostatočná pozornosť venovaná zahraničnej službe by si mohla v budúcnosti vyžiadať zvýšené náklady v iných oblastiach, ako sú bezpečnosť a ekonomika, ale priniesť aj stagnáciu celkovej úrovne spolupráce so zahraničím. 

I.1.	Súčasný stav siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí

K 30. júnu 2005 mala Slovenská republika celkom 76 zastupiteľských úradov, tzn. veľvyslanectiev, stálych misií, misií a generálnych konzulátov, 1 pobočku ZÚ, 1 slovenský ekonomický a kultúrny úrad a 8 slovenských inštitútov (podrobný tabuľkový prehľad aktuálnej siete ZÚ SR v zahraničí viď v prílohe č.1):

I.1.1.	Veľvyslanectvá, misie, konzuláty, slovenské inštitúty, inštitúcie MZV SR 

a/  Veľvyslanectvá SR
•	Európa: 32 veľvyslanectiev - Ankara, Atény, Belehrad, Bern, Berlín, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinki, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva, Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sarajevo, Sofia, Štokholm, Varšava, Vatikán (Svätá stolica), Viedeň, Záhreb, 
•	Amerika: 6 veľvyslanectiev –Brazília, Buenos Aires, Havana, Mexiko, Ottawa, Washington,
•	Ázia, Afrika, Austrália: 20 veľvyslanectiev – (Afrika 5) Abuja, Káhira, Nairobi, Pretória, Tripolis, (Austrália 1) Canberra, (Ázia 14) Astana, Bagdad, Bangkok, Damask, Dillí, Jakarta, Kuala Lumpur, Kuvajt, Peking, Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio, 
spolu 58
Pozn.: Prevažná väčšina ZÚ je priakreditovaná aj v iných krajinách. ZÚ SR teda – vrátane priakreditácií –zastupujú záujmy SR celkovo v 177 krajinách (pozri prílohu č. 4). 

b/  Stále misie, misie, zastúpenia, delegácie
Stále misie SR pri OSN v New Yorku, Viedni a Ženeve, Stála misia SR pri OBSE vo Viedni, Stála misia SR pri RE v Štrasburgu, Stála misia SR pri OECD v Paríži, Stále zastúpenie SR pri EÚ v Bruseli a Stála delegácia SR pri NATO v Bruseli
spolu 8

c/  Generálne konzuláty SR (GK)
Békešská Čaba, Brno, Istanbul, Krakov, Los Angeles, Mníchov, New York, Sankt Peterburg, Šanghaj, Užhorod, 
spolu 10

d/  Pobočka ZÚ
Bonn

e/  Slovenské inštitúty 
V súčasnosti tvorí sieť SI osem aktívnych organizačných jednotiek (Berlín, Budapešť, Moskva, Paríž, Praha, Rím, Varšava, Viedeň, pričom SI Paríž a Rím využívajú pre svoje aktivity logistiku a priestory ZÚ). Ďalšie dva SI - Bukurešť a Sofia - sú v režime dočasne utlmenej činnosti začlenené do organizačnej štruktúry ZÚ.

f/  Ostatné inštitúcie SR v zahraničí riadené MZV SR
Okrem vyššie uvedených veľvyslanectiev, generálnych konzulátov, stálych misií, stálych zastúpení a delegácií a slovenských inštitútov v zahraničí, ako samostatné subjekty pôsobia nasledujúce inštitúcie:
•	Konzulárne zastupiteľstvo SR v Padove, poverené výkonom obchodno-ekonomickej činnosti a určených konzulárnych funkcií;
•	Spoločenský dom v Moskve;
•	Obchodno-technické stredisko v Moskve;

g/  Honorárne konzuláty SR v zahraničí
•	Predstavujú špecifickú formu zastúpenia a dotvárajú sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí. Sú riadené honorárnymi konzulmi alebo honorárnymi generálnymi konzulmi, ktorí činnosť svojho úradu financujú z vlastných prostriedkov. Výkon ich funkcie je obmedzený na prezentáciu SR, na pomoc občanom SR v núdzi a na presadzovanie hospodárskych záujmov SR. 

•	K 31.12.2004 pôsobilo vo svete spolu 112 konzulárnych úradov Slovenskej republiky vedených honorárnym konzulárnym úradníkom. Ich najväčší počet je v Európe - 50, ďalej v Ázii - 20, v štátoch strednej a južnej Ameriky - 15, v Severnej Amerike - 14, v Afrike - 11 a v Austrálii a Oceánii - 2. 

•	Priority ďalšieho rozširovania existujúcej siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnym konzulárnym úradníkom sa budú upriamovať na zriaďovanie nových úradov toho typu v európskych štátoch, a to najmä v súvislosti so vstupom SR do EÚ. Rovnako dôležité je však aj rozširovanie siete honorárnych konzulátov SR v krajinách, kde SR nemá žiadne efektívne zastúpenie a v ktorých tieto úrady fungujú ako čiastočná náhrada za diplomatické misie, či kariérne konzulárne úrady.

I.1.2.	Obchodno-ekonomické oddelenia ZÚ SR v zahraničí

Súčasťou zastupiteľských úradov SR v zahraničí sú aj Obchodno-ekonomické oddelenia riadené Ministerstvom hospodárstva SR. K 30.6.2005 riadilo MH SR 47 Obchodno-ekonomických oddelení (OBEO) v zahraničí (45 pri ZÚ SR a GK, Konzulárny úrad v Padove a Sekciu WTO pri Stálej misii SR pri OSN v Ženeve), na ktorých pôsobí 56 zamestnancov MH SR.  

Multilaterálny rozmer zahranično-obchodnej politiky je okrem Sekcie WTO pri Stálej misii SR pri OSN v Ženeve (odborne, personálne a finančne riadenou MH SR) zabezpečovaný aj zamestnancami MH SR vyslanými prostredníctvom MZV SR na Stálej misii SR pri OECD v Paríži a Stálom zastúpení SR pri ES v Bruseli.

Na Sekcii WTO pri SM SR v Ženeve pôsobia 2 zamestnanci MH SR a jeden zamestnanec MP SR. Na SM SR pri OECD v Paríži pôsobí jeden zamestnanec MH SR na systemizovanom mieste MZV SR a na Stálom zastúpení SR pri EÚ v Bruseli pôsobia 4 zamestnanci MH SR na systemizovaných miestach MZV SR. 

V roku 2004 bolo v rámci procesu prehodnocovania siete OBEO v zahraničí zrušené OBEO v Bangkoku (4.7.2004), v Taškente (31.12.2004) a k 15.1.2005 OBEO v Jakarte.

MH SR v roku 2004 zriadilo pri ZÚ SR v Belehrade OBEO v Skopje (21.9.2004). K 15.1.2005 bolo znovuotvorené OBEO pri GK v Sankt Peterburgu a o jedno systemizované miesto posilnené OBEO vo Varšave, k 30.1.2005 bolo otvorené OBEO v Almaty. K 15.4.2005 bolo zriadené OBEO v Dubline, od 1.5.2005 personálne posilnené OBEO v Moskve o jedno systemizované miesto na konečný stav 4 dočasne vyslaných zamestnancov. 

Aj v roku 2005 pokračuje proces reštrukturalizácie a rozširovania siete OBEO pri ZÚ SR v zahraničí. K 1.7.2005 MH SR posilnilo o jedno systemizované miesto OBEO v Kyjeve. Od 1.9.2005 personálne obsadilo OBEO v Canberre, pričom k 31.12.2005 bude vykonaný presun sídla OBEO z Canberry do hospodárskeho centra krajiny Sydney. V priebehu 3. štvrťroka 2005 bude zriadené OBEO v Šanghaji. MH SR zároveň plánuje zriadiť OBEO v Keni, resp. v inej krajine na africkom kontinente.

MH SR k 1.9.2005 personálne posilnilo Stáleho zastúpenia SR pri EÚ v Bruseli o 2 miesta so zameraním na obchodnú a priemyselnú politiku.

	Pôvodne plánovaný presun OBEO z Padovy do Milána sa v roku 2005 neuskutoční. 

	Do konca roku 2005 bude MH SR riadiť 50 OBEO v cudzine, zriadených pri ZÚ SR a GK v zahraničí, vrátane OBEO WTO pri Stálej misii Slovenskej republiky pri OSN v Ženeve a Konzulárneho úradu v Padove, s celkovým počtom 60 systemizovaných miest. Zároveň bude odborne riadiť OBEO pri Stálej misii SR pri OECD v Paríži a pri Stálom zastúpení SR pri EÚ v Bruseli.

Súhrn za rok 2005
V rámci medzinárodných organizácií:
•	na Sekcii WTO Stálej misie SR pri kancelárii OSN v Ženeve - 3 zamestnanci (2 zamestnanci MH SR a 1 zamestnanec MP SR);
•	na SM SR pri OECD v Paríži - jeden zamestnanec MH SR na systemizovanom mieste MZV SR
•	na Stálom zastúpení SR pri EÚ v Bruseli 6 zamestnanci MH SR na systemizovaných miestach MZV SR
•	vzhľadom na účasť MH SR v 10 výboroch a 13 pracovných skupinách sa uvažuje v budúcnosti s personálnym posilnením SM SR pri OECD v Paríži o ďalšieho zamestnanca (MH SR by tak bolo zastúpené 2 zamestnancami).

Po definitívnej realizácii zmien bude v roku 2005 v rámci krajín s vyspelou ekonomikou pôsobiť 31 zamestnancov na 27 pracoviskách (Belgicko, Česká republika (2), Dánsko, Fínsko, Francúzsko (2), Grécko, Holandsko, Írsko, Lotyšsko, Maďarsko, Nemecko – Berlín (2) a GK Mníchov, Poľsko (2), Portugalsko, Rakúsko, Slovinsko, Španielsko, Švédsko, Taliansko – Rím, KÚ Padova, Veľká Británia, Švajčiarsko, Nórsko, Austrália, Japonsko, Kanada a USA); 

V rámci ostatných európskych krajín bude v roku 2005 pôsobiť 5 zamestnancov na 5 pracoviskách (Rumunsko, Bulharsko, Chorvátsko, Macedónsko a Srbsko a ČH); 

Po definitívnej realizácii zmien bude v roku 2005 v rámci krajín SNŠ pôsobiť 10 zamestnancov na 6 pracoviskách (Ruská federácia – Moskva (4) a GK Sankt Peterburg, Ukrajina – Kyjev (2) a GK Užhorod, Kazachstan, Bielorusko); 

V rámci rozvojových krajín bude v roku 2005 pôsobiť 11 zamestnancov na 11 pracoviskách (Mexiko, Egypt, Turecko, Izrael, Sýria, Irán, India, Južná Kórea, Čína – Peking a Šanghaj, Keňa, resp. iná krajina na africkom kontinente). 

I.1.3. 	Úrady pridelencov obrany pri ZÚ SR 
  
Súčasťou ZÚ SR sú aj úrady pridelencov obrany (ďalej len „ÚPO“) riadené Ministerstvom obrany SR. Pridelenec obrany Slovenskej republiky je oficiálnym predstaviteľom MO SR a Ozbrojených síl SR v štáte akreditácie. Plní úlohy v oblasti obrannej politiky Slovenskej republiky. Po vstupe SR do NATO a EÚ význam ÚPO vzrástol vzhľadom na záväzky SR v záujmových oblastiach spoločnej bezpečnostnej politiky týchto dvoch organizácií.
MO SR má v zahraničí ku dňu 31.7.2007 zriadených 22 úradov pridelenca obrany SR pri ZÚ SR vo Varšave, Prahe, Viedni (priakreditácia do Švajčiarska), Budapešti, Kyjeve, Bruseli (priakreditácia do Holandska a Luxemburska), Londýne, Berlíne, Madride, Paríži (priakreditácia do Portugalska), Ríme, Kodani (priakreditácia do Nórska a Švédska), Washingtone (priakreditácia do Kanady), Moskve (priakreditácia do Bieloruska), Rige (priakreditácia do Litvy, Estónska a Fínska), Káhire, Ankare (priakreditácia do Iránu), Pekingu, Dillí (priakreditácia do Malajzie), Bukurešti (priakreditácia do Bulharska a Moldavska), Belehrade, Záhrebe (priakreditácia do Bosny a Hercegoviny). V rámci funkčnej priakreditácie je teda k uvedenému dátumu pokrytých 16 štátov. 

I.1.4.	Policajní pridelenci pri ZÚ SR

Vysielanie policajných pridelencov alebo policajných styčných dôstojníkov (ďalej len „pridelenec“ resp. „styčný dôstojník“) je vykonávané v súlade s koncepciou rozmiestňovania pridelencov na ZÚ SR, ktorá bola schválená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 556 zo 16. júna 2004. K dnešnému dňu boli vyslaní pridelenci na ZÚ SR: Kyjev, Viedeň s rozšírenou pôsobnosťou na ZÚ SR Ľubľana, Budapešť, Praha, Varšava, Belehrad. Na Európskom policajnom úrade so sídlom v Haagu (ďalej len „Europol“) pôsobia dvaja styční dôstojníci. 

Súhrn: 

·	MZV SR priamo riadi sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí, ktorú tvorí 76 zastupiteľských úradov, z toho 58 veľvyslanectiev, 10 generálnych konzulátov a 8 stálych misií, zastúpení a misií. V zahraničí ďalej pôsobí 8 Slovenských inštitútov, 1 pobočka ZÚ, 1 Slovenský ekonomický a kultúrny úrad, Spoločenský dom v Moskve a Obchodno-technické stredisko v Moskve. Sieť honorárnych konzulátov SR predstavuje 112 úradov; 
•	MH SR riadi 45 OBEO pri ZÚ SR a pracoviská WTO pri Stálej misii Slovenskej republiky pri OSN v Ženeve, pri Stálej misii SR pri OECD v Paríži, pri Stálom zastúpení SR pri EÚ v Bruseli a pracovisko pre problematiku zákazu chemických zbraní pri ZÚ SR v Haagu;
•	MO SR riadi 22 úradov pridelencov obrany pri ZÚ SR; 
•	MV SR riadi 6 policajných pridelencov pri ZÚ SR a dvoch policajných styčných dôstojníkov pri Európskom policajnom úrade so sídlom v Haagu.

I.2. 	Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov siete ZÚ

V r. 2004 vláda SR prerokovala materiál predkladaný ministrom zahraničných vecí SR, ktorý bol venovaný sieti ZÚ SR: „Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2004 a východiská pre jej ďalší rozvoj.“ 
 
Na základe tejto správy sa v uplynulom období realizovali nasledujúce opatrenia: 

•	v teritóriu severnej Afriky bol na základe uznesenia vlády SR č. 501/2003 k 30.9.2004 uzavretý ZÚ SR Alžír, ktorý mal teritoriálnu pôsobnosť pre Alžírsko, Tunisko, Mauretániu a Západnú Saharu. Po jeho zrušení, bola teritoriálna pôsobnosť pre uvedené krajiny prerozdelená na ZÚ Paríž pre Alžírsko a na ZÚ Tripolis pre Tunisko, Mauretániu a Západnú Saharu; 

•	v teritóriu Blízkeho s Stredného Východu bol na základe uznesenia vlády SR č. 501/2003 k 30.6.2004 uzavretý ZÚ SR Abú Dhabí, ktorý mal teritoriálnu pôsobnosť pre Spojené arabské emiráty, Saudskú Arábiu, Omán, Kuvajt, Katar a Bahrajn. Po jeho zrušení bola teritoriálna pôsobnosť pre uvedené krajiny prerozdelená na ZÚ Káhira pre Spojené arabské emiráty, Saudskú Arábiu a Omán a na novo otvorený ZÚ Kuvajt pre Kuvajt, Katar a Bahrajn; 

•	v teritóriu Ázie bol na základe uznesenia vlády SR č. 501/2003 k 30.6.2004 uzavretý ZÚ SR Hanoj, ktorý mal pôsobnosť pre Vietnam, ktorého teritoriálna pôsobnosť bola presunutá na ZÚ Bangkok;

•	na základe uznesenia vlády SR č. 501/2003 bol v teritóriu BSV k 1.7.2004 zriadený ZÚ SR Kuvajt a v teritóriu Ázie bol k 31.8.2004 zriadený GK Šanghaj.

•	V teritóriu Latinskej Ameriky bol v súlade s uznesením vlády SR č. 501/2003 uzavretý k 30.6.2004 ZÚ Santiago de Chile. V teritóriu Latinskej Ameriky tak k dnešnému dňu efektívne pôsobia: ZÚ Buenos Aires, Brasilia, Mexiko a Havana. 

•	Naopak, v severoamerickom teritóriu bola naša diplomatická prítomnosť opätovne posilnená, keď po predchádzajúcom otvorení GK New York 1.9.2003 bol v súlade s uznesením vlády SR č. 501/2003 otvorený k 1.9.2004 aj GK Los Angeles. 

Sieť úradov v teritóriách krajín tretieho sveta sa v roku 2004 niesla v znamení „zoštíhľovania“. Toto „zoštíhľovanie“ bolo diktované potrebou získať finančné prostriedky na otvorenie nových ZÚ v tých krajinách, kde si to vynútili záujmy SR. Táto prax sa však neosvedčila vzhľadom na to, že zatváranie úradov je vždy spojené nielen s technickými a finančnými nárokmi, ale aj s oslabením postavenia SR v danej krajine respektíve regióne. V budúcnosti mienime túto prax používať len vo výnimočných prípadoch. 

Z predchádzajúcich zámerov na roky 2003 – 2005 bolo v roku 2003 realizované otvorenie ÚPO SR v Rige a v roku 2004 v Kodani. Na základe prehodnotenia priorít a finančných možností rezortu ministerstva obrany SR nebolo realizované plánované otvorenie ÚPO SR v Ottawe, Aténach, Tel Avive a Taškente.

Na zabezpečenie plynulej výmeny informácií podľa štandardov Europolu bolo dňom 1.1.2005 posilnené pracovisko Národnej ústredne Europolu v centrále Europolu v Haagu o ďalšieho styčného dôstojníka.

K 1.10.2005 je pripravované vyslanie policajných pridelencov na ZÚ SR v Moskve a v Bukurešti. 

II. VÝCHODISKÁ PRE ĎALŠÍ ROZVOJ SIETE ZÚ SR V ZAHRANIČÍ

Rozvoj súčasnej siete ZÚ SR v zahraničí vychádzal z vládou schváleného materiálu “Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2004 a východiská pre jej ďalší rozvoj“ z r. 2004.

Ako sme už konštatovali v hodnotiacej časti, stav súčasnej siete ZÚ SR v zahraničí možno označiť za zhruba optimálny len v rámci daných finančných možností. Napriek nedostatočnému financovaniu je sieť ZÚ SR v danej chvíli schopná realizovať na vysokej profesionálnej úrovni zahraničnopolitické záujmy SR. Prioritnou úlohou pre budúce obdobie naďalej zostáva stabilizácia terajšej siete ZÚ a následne aj jej ďalší rozvoj v súlade s dlhodobými národnými záujmami SR. V tejto súvislosti si treba uvedomiť, že rozvoj siete ZÚ predstavuje dynamický proces, ktorý bol a bude ovplyvňovaný viacerými faktormi – záujmami i možnosťami SR, ako aj vývojom európskej a svetovej politiky.

Prioritnými určujúcimi faktormi pre rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí v nasledujúcom období sú:
•	presadzovanie národno-štátnych záujmov SR v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR,
•	napĺňanie priorít zahraničnej politiky SR s prihliadnutím na ciele spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ (SZBP) a upevňovanie transatlantických väzieb, čo vyplýva z nášho členstva v EÚ a NATO,
•	uplatňovanie jednotnej zahraničnej služby, čo umožní efektívnejšie plnenie úloh spojených s koncepčnejším a intenzívnejším prístupom v presadzovaní slovenského exportu a získavania priamych zahraničných investícií,
•	ochrana práv a záujmov občanov SR v zahraničí, 
•	starostlivosť o krajanskú komunitu a vytváranie priaznivého obrazu SR.

V kontexte pokračujúcej globalizácie i nášho členstva v EÚ a NATO bude potrebné počítať s nárastom ďalších úloh v oblasti zahraničnej služby SR. Plnenie týchto úloh si vyžiada ďalšie posilňovanie našej zahraničnej služby vo všetkých oblastiach – finančnej, personálnej, materiálnej, vrátane otvárania nových ZÚ, SM, GK a SI. V tejto súvislosti si treba uvedomiť, že plnenie nových úloh vyplývajúcich z nášho členstva v EÚ a v NATO je a bude úlohou všetkých rezortov.

Pri plánovaní ďalšieho rozvoja siete ZÚ je treba vychádzať z faktu, že návrh východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2007 je už schválený uznesením vlády SR č. 429 zo dňa 5. mája 2004. Z tohto dôvodu musíme na reštrukturalizáciu siete ZÚ, vrátane jej rozšírenia, hľadať vnútorné zdroje. Niektoré z týchto úloh bude možné zabezpečiť zvýšením efektivity práce, aplikáciou nových foriem práce, prehodnotením systemizácie... Mnohé z nich si však vyžiadajú nové investície. Treba však počítať s tým, že po roku 2007 ďalšie rozširovanie siete ZÚ, ktoré sa javí ako nevyhnutné, nebude možné uskutočniť bez navýšenia finančných prostriedkov.

Niektoré úlohy sa treba pokúsiť dočasne zabezpečovať aj novým spôsobom – formou spoločného zastúpenia, resp. výmenami diplomatov s vybranými členskými krajinami EÚ v regiónoch, ktoré sú prioritami SZBP EÚ, a kde nie je možné mať z finančných dôvodov vlastné zastúpenie. Takýto druh spoločných zastúpení, resp. recipročné vysielania diplomatov na ZÚ iných členských krajín EÚ patrí medzi vznikajúce progresívne formy zahraničnej spolupráce medzi ČK EÚ, ktoré umožnia dočasne zabezpečiť našu prítomnosť a pôsobenie vo vybraných krajinách oveľa lacnejšie než prostredníctvom vlastných ZÚ. 

	Doterajšie skúsenosti potvrdzujú, že základným predpokladom pre zvýšenie celkovej efektívnosti siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí je splnenie úlohy vybudovania jednotnej zahraničnej služby, čo je podmienené úzkou spoluprácou ekonomických rezortov s MZV SR. Základom tejto spolupráce by malo byť podpísanie aktualizovanej Dohody o spolupráci MZV SR a MH SR pri plnení úloh zahraničnej ekonomicko-obchodnej politiky v činnosti zahraničnej služby SR, ku ktorému zatiaľ nedošlo. Jednotná zahraničná služba nám umožní dôslednejšie využívať synergický efekt politického a hospodárskeho pôsobenia v zahraničí a efektívnejšie využívať prostriedky štátneho rozpočtu. 

Ďalšie nové úlohy, vrátane potreby byť prítomní vo viacerých krízových oblastiach sveta, nám vyplynú z našej funkcie nestáleho člena BR OSN v rokoch 2006 – 2007.

II.1. Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí, perspektívna sieť ZÚ SR v zahraničí do roku 2007

		Pri ďalšom rozvoji siete ZÚ budú rovnako ako doteraz zohľadňované záujmy SR, záväzky vyplývajúce z nášho členstva v EÚ a NATO, a samozrejme naše finančné možnosti. Z hľadiska našich záujmov bude ďalší rozvoj siete sledovať tri prioritné smery:
	1.) zabezpečiť účinné zastúpenie v EÚ a v NATO,
	2.) aktívne participovať na plnení cieľov SZBP,
	3.) rozvíjať relácie vychádzajúce zo strategických záujmov SR.

		Ad 1.)	Základnou prioritou slovenskej zahraničnej politiky bude aj naďalej naše aktívne pôsobenie v rámci EÚ, s osobitným dôrazom na presadzovanie záujmov SR pri formovaní spoločných politík. Presadzovanie záujmov SR sa bude realizovať nielen na komunitárnej úrovni, ale aj na úrovni bilaterálnych vzťahov, čo nám umožní vytvárať ad hoc spojenectvá s inými názorovo príbuznými členskými krajinami EÚ. Zásady spoločných politík sa totiž dohovárajú a formujú predovšetkým na bilaterálnej úrovni a až potom sa finalizujú na úrovni komunitárnej. Proces prehlbujúcej sa integrácie EÚ si vyžiada – na pohľad paradoxne, v skutočnosti logicky – aj posilňovanie bilaterálnych relácií SR s ČK EÚ, čo nám umožní zachovať autentický hlas SR na európskej i svetovej scéne. Z uvedených dôvodov je potrebné dokompletizovať sieť našich ZÚ predovšetkým v členských krajinách EÚ. 

Z uvedeného priamo vyplýva perspektívny cieľ otvoriť veľvyslanectvá vo Vilniuse a v Talline, keďže Litva aj Estónsko sú členskými krajinami EÚ aj NATO a predpokladá sa ďalšie zintenzívnenie bilaterálnej spolupráce (politickej, ekonomickej, kultúrnej), ako aj koordinácie stanovísk k záležitostiam EÚ a k otázkam bezpečnostnej politiky. Otvorenie ZÚ SR aspoň v jednej z uvedených krajín (prednostne vo väčšej Litve) je perspektívne nevyhnutné z hľadiska potrieb zahraničnej politiky SR. ZÚ Riga ani pri najlepšej vôli nemôže zabezpečiť takú šírku a hĺbku sprostredkovaných informácií o dvoch ďalších krajinách, ako by bolo potrebné. Vo Vilniuse má svoj ZÚ 17 ČK EÚ a v Talline má svoj ZÚ l8 ČK EÚ.

		Z rovnakého dôvodu sa plánuje otvoriť plnohodnotný ZÚ SR v Luxemburskom veľkovojvodstve (LV). LV je zakladajúcou a mimoriadne aktívnou členskou krajinou EÚ i NATO, ktorej význam v európskej politike presahuje jej veľkosť. LV ako malá členská krajina EÚ má totožné alebo blízke názory ako SR na viaceré dôležité európske otázky, takže je aj do budúcnosti našim prirodzeným spojencom. LV je po Bruseli v podstate druhým hlavným mestom Európy, keďže je sídlom viacerých európskych inštitúcií (Sekretariát Európskeho parlamentu, Súdny dvor Európskych spoločenstiev, Európsky dvor audítorov, Európska investičná banka), ako aj finančných inštitúcií (cca 220 medzinárodných bánk). V súčasnosti má v LV plnohodnotné ZÚ 17 členských krajín EÚ, vrátane ČR, MR, PR. 

Ad. 2.)	Z nášho plnoprávneho členstva v EÚ vyplýva povinnosť aktívne sa podieľať na realizácii jednotnej zahraničnej politiky EÚ voči tretím krajinám, resp. ku krízovým regiónom, ktoré sú v centre pôsobenia EÚ v oblasti SZBP. Z uvedeného vyplýva, že sieť ZÚ SR by mala byť v dlhodobej perspektíve približne rovnaká, ako siete porovnateľných členských krajín EÚ. V prechodnom období sa plánuje naše zastúpenie v niektorých krízových oblastiach, resp. krajinách riešiť vysielaním diplomatických pracovníkov MZV SR na ZÚ iných členských krajín EÚ. 

		Potreba byť prítomný v krízových oblastiach, ktoré sú v ohnisku záujmu SZBP EÚ, respektíve vyslať jednotlivých diplomatov na ZÚ iných ČK EÚ v týchto oblastiach, je zvýraznená aj tým, že v období rokov 2006 – 2007 budeme nestálym členom BR OSN. Ako člen BR OSN budeme potrebovať aj informácie z vlastných zdrojov o problémoch, o ktorých budeme spolurozhodovať. 

		V blízkej budúcnosti plánujeme vyslať jedného diplomatického pracovníka na Misiu Rakúskej republiky do Prištiny, čo považujeme za nevyhnutné vzhľadom na to, že v najbližšom období bude medzinárodné spoločenstvo rozhodovať o budúcom štatúte Kosova, ktoré sa nachádza v oblasti nášho prioritného záujmu. SR patrí medzi krajiny, ktoré už tradične dobre poznajú región, uvedomujú si, aké riziká okrem iného pre stabilitu okolitých krajín môže priniesť unáhlené rozhodnutie v tejto otázke, a preto príspevok SR do rozhodovacieho procesu o budúcnosti Kosova môže predstavovať významnú pridanú hodnotu. 

		Ďalšou krajinou, ktorá je v centre záujmu SZBP EÚ a kde sa vyžaduje naša prítomnosť, je Moldavsko, ktoré spolu s Ukrajinou taktiež patrí medzi naše zahranično-politické priority. Z tohto dôvodu ešte v tomto roku plánujeme vyslať 1 diplomatického pracovníka na ZÚ Maďarska v Kišiňove a recipročne prijať 1 diplomatického pracovníka Maďarska na ZÚ SR v Minsku. 

Perspektívne považujeme za potrebné otvorenie efektívneho ZÚ SR v niektorej z krajín Zakaukazského regiónu. Súčasný perspektívny ekonomický vývoj v krajinách južného Kaukazu, očakávaná ťažba a možnosti prepravy kaspickej ropy (realizácia projektu ropovodu Baku-Ceyhan) zvyšujú príťažlivosť tohto regiónu pre hospodárstvo SR a dávajú zmysluplnosť perspektívnemu otvoreniu plnohodnotného zastupiteľského úradu SR aspoň v jednej z jeho troch krajín. Z hľadiska dlhodobých ekonomických záujmov SR i súčasnej politickej situácie sa nám ako najvhodnejšie javí hlavné mesto Gruzínska Tbilisi, s pôsobnosťou aj pre Arménsko a Azerbajdžan. Našu prítomnosť v Gruzínsku chceme zatiaľ riešiť vyslaním 1 diplomata na ZÚ ČR v Tbilisi. 

	Do konca roku 2005 plánujeme otvorenie Záujmovej politickej misie SR v palestínskom Ramallahu. Naša prítomnosť v Ramallahu nám pomôže aktívnejšie participovať na spoločnej politike EÚ pri riešení izraelsko-palestínskeho konfliktu, ako aj pri plnení úloh vyplývajúcich z nášho nadchádzajúceho členstva v BR OSN. V Ramallahu už v súčasnosti sídli 26 diplomatických misií rôznych krajín (SRN, Dánsko, Holandsko, Fínsko, Nórsko, ČR, MR, Portugalsko...) a ďalších 11 konzulátov so sídlom v Jeruzaleme je u Palestínskej autonómnej samosprávy (PAS) akreditovaných (USA, Veľká Británia, Taliansko, Belgicko, Francúzsko, Vatikán...). PAS už informovala o svojom rozhodnutí otvoriť v Bratislave veľvyslanectvo Palestíny na úrovni veľvyslanca. 

V prospech tohto rozhodnutia hovorí aj skutočnosť, že práve v období pôsobenia SR v BR OSN v rokoch 2006 – 2007 pravdepodobne dôjde k vyhláseniu samostatnosti a nezávislosti nového Palestínskeho štátu na dnešných autonómnych územiach. Bolo by nevhodné, aby SR ako nestály člen BR OSN, ktorá bude VZ OSN odporúčať prijatie Palestínskeho štátu za nového člena OSN, nemala svoj efektívny ZÚ v Palestíne.

Ad. 3.)	V kontexte nášho členstva v BR OSN a vzhľadom na počet a závažnosť regionálnych konfliktov na africkom kontinente, ktoré tvoria až 75 % agendy BR OSN, považujeme za dôležité vyslať v čo najkratšom čase jedného diplomatického pracovníka MZV SR na ZÚ ČR v Addis Abebe, ktorý bude akreditovaný nielen pre Etiópiu, ale aj pre Africkú úniu (AÚ), minimálne počas nášho členstva v BR OSN. AÚ je vrcholnou organizáciou 53 štátov Afrického kontinentu, ktorá ich reprezentuje navonok a zároveň zabezpečuje spätnú väzbu medzinárodno-politického významu. Africká únia získala uznanie medzinárodného spoločenstva a bola uznaná zo strany OSN ako relevantný partner. V súčasnom období sídlia pri AÚ v Addis Abebe reprezentácie 85 štátov, vrátane väčšiny krajín EÚ (Dánsko, Fínsko, Holandsko, ČR, Španielsko, V. Británia a Severné Írsko, Francúzsko, Portugalsko, Rakúsko, Nemecko, Švédsko, Taliansko, Európska komisia), ako aj ďalšie mimoafrické krajiny (Nórsko, Kanada, Kuba, Japonsko, Čína, Srbsko a Čierna Hora, India...). Rovnako tak je žiadúce, aby Slovenská republika rozšírila svoje aktivity v oblasti bezpečnosti a upevňovania mieru vo svete a to formou vyslania styčného dôstojníka do sídla OSN, ktorého hlavnou náplňou by bolo najmä zastupovanie Slovenskej republiky na pôde OSN v policajných otázkach ako je nadnárodný organizovaný zločin, terorizmus, budovanie policajných kapacít, ale aj v otázkach kolektívnej bezpečnosti, budovania a udržania mieru vo svete, posilnenie činnosti protiteroristického výboru Bezpečnostnej rady OSN a podobne.

		V záujme dosiahnutia optimálneho stavu siete ZÚ, pod čím rozumieme predovšetkým rovnováhu medzi potrebami a možnosťami, sa v blízkej budúcnosti zrejme nevyhneme ani uzatvoreniu niektorých ZÚ. Takéto riešenia však považujeme za krajné, nakoľko sa nám v minulosti neosvedčili. 

Po realizácii vyššie uvedených zámerov by stav siete ZÚ SR v zahraničí vyzeral ku koncu roka 2007 nasledovne.

a/  Veľvyslanectvá SR
•	Európa: 35 veľvyslanectiev - Ankara, Atény, Belehrad, Bern, Berlín, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinki, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Luxemburg, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva, Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sarajevo, Sofia, Štokholm, Tallin, Varšava, Vatikán (Svätá stolica), Viedeň, Vilnius, Záhreb, 
•	Amerika: 6 veľvyslanectiev – Brazília, Buenos Aires, Havana, Mexiko, Ottawa, Washington,
•	Ázia, Afrika, Austrália: 20 veľvyslanectiev – (Afrika 5) Abuja, Káhira, Nairobi, Pretória, Tripolis, (Austrália 1) Canberra, (Ázia 15) Astana, Bagdad, Bangkok, Damašk, Dillí, Jakarta, Kuala Lumpur, Kuvajt, Peking, Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio, Tripolis, 
spolu 61

b/  Stále misie, misie, zastúpenia, delegácie
Stála misia SR pri OSN v New Yorku, Stála misia SR pri OSN v  Ženeve, Stála misia SR pri OBSE, Stála misia SR pri OSN vo Viedni, Stála misia SR pri RE v Štrasburgu, Stála misia SR pri OECD v Paríži, Stále zastúpenie SR pri EÚ v Bruseli a Stála delegácia SR pri NATO v Bruseli, Záujmová politická misia SR v Ramallahu. 
spolu 9

c/  Generálne konzuláty SR (GK)
Békešská Čaba, Brno, Istanbul, Krakov, Los Angeles, Mníchov, New York, Sankt Peterburg, Šanghaj, Užhorod, 
spolu 10

Celkom by sieť ZÚ SR v zahraničí do konca r. 2007 tvorilo 61 veľvyslanectiev, 10 generálnych konzulátov, 9 stálych misií/misií/delegácií/zastúpení.

II.2. 	Perspektívy ďalšieho budovania siete SI 

Aj v nadchádzajúcom období zostáva jednou z prioritných úloh našej zahraničnej politiky aktívna a efektívna prezentácia SR. Nezastupiteľnú úlohu v tejto činnosti zohrávajú Slovenské inštitúty (SI). Našim zámerom bude dôslednejšie využívať kultúrnu dimenziu diplomacie, vychádzajúc zo skutočnosti, že bohatstvo slovenskej kultúry presahuje veľkosť našej krajiny. Doterajšia sieť SI nie je postačujúca svojim rozsahom a nie je ani geograficky dobre rozmiestnená. Jej terajší rozsah je limitovaný obmedzenými finančnými zdrojmi, určenými na prezentáciu SR v zahraničí, ktoré sa za ostatných 10 rokov nezmenili.

V nadchádzajúcom období navrhujeme premeniť virtuálny SI v Paríži na skutočný SI s vlastnými priestormi. Po otvorení týchto dvoch SI môžeme v ďalšej fáze uvažovať o otvorení SI v Belehrade, Londýne a Kyjeve. Taktiež považujeme za potrebné iniciovať na medzirezortnej úrovni zriadenie Slovenského domu v Bruseli, v ktorom by sídlil SI, zastúpenie SARIO, SACR, zastúpenia VÚC, prípadne i ďalších inštitúcií, a v ktorom by sa mohla nachádzať aj Slovenská reštaurácia. 

II.3.  	Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR

		Pri ďalšom rozvoji siete OBEO v zahraničí budeme zohľadňovať: 
•	politickú a ekonomickú stabilitu teritórií
•	dynamiku rozvoja jednotlivých ekonomík
•	geografickú polohu a tradície
•	spoločné alebo blízke obchodno-politické záujmy (napr. krajiny V4)
•	absorbčnú schopnosť zahraničných trhov.

Na základe priorít zahraničnej politiky SR pri rozvíjaní dvojstranných obchodných vzťahov a príleve zahraničných investícií do slovenskej ekonomiky patrí dominantné postavenie vyspelým krajinám. EÚ a jej členské krajiny zostanú pre SR najdôležitejšími obchodnými partnermi, s ktorými v záujme ďalšieho skvalitnenia a rastu obchodu bude treba udržiavať permanentné bilaterálne hospodárske vzťahy. 

Vzhľadom na to, že MH SR má v európskych krajinách dostatočne vybudovanú sieť svojich OBEO, prioritou optimalizácie a s ňou spojeným posilnením ekonomickej diplomacie budú mimoeurópske krajiny. 

Rozvojové krajiny predstavujú relatívne menej preskúmaný a využívaný odbytový priestor. Zahŕňajú veľký počet krajín Ázie, Blízkeho a Stredného Východu, Afriky a Latinskej Ameriky. Pre spoločnú obchodnú politiku EÚ predstavuje tento priestor najperspektívnejšieho obchodného partnera, pričom sa prednostne sústreďuje na spoluprácu s najvýznamnejšími integračnými zoskupeniami (ACP – Africa, Carribean, Pacific, GCC – Gulf Cooperation Council, ASEAN – Association of South-East Asian Nations, Mercosur, Andské spoločenstvo). 

Z hľadiska optimálneho rozloženia siete OBEO v cudzine navrhuje MH SR v roku 2006 zriadenie: 
1.	OBEO v Brazílii, 
2.	OBEO v Líbyi,
3.	OBEO vo Vietname.

Ad. 1)	Najväčšími obchodnými partnermi SR v Latinskej Amerike sú Brazília a Mexiko. Na rozdiel od Mexika v Brazílii neexistuje efektívne OBEO napriek tomu, že v minulosti už bolo dvakrát otvorené, prvýkrát v rokoch 1993 - 1994, t.j. hneď po vzniku SR so sídlom v Brasílii, druhýkrát v rokoch 2002 - 2003 so sídlom v Rio de Janeiro. Na základe analýzy výhod a nevýhod potencionálnych možností rozvoja hospodárskej a obchodnej spolupráce s krajinami Latinskej Ameriky a s tým súvisiaceho zriadenia OBEO bolo rozhodnuté, že v súčasných podmienkach je optimálnym riešením otvorenie OBEO v Brazílii, so sídlom v mieste ZÚ SR v Brasílii. 
Obrat zahraničného obchodu medzi SR a Brazíliou dosiahol v roku 2004 99,2 miliónov USD, čo zaraďuje Brazíliu na 37. miesto v rámci celkového zahranično-obchodného obratu SR, na 8. miesto z krajín s rozvojovou ekonomikou a na 1. miesto zo štátov Latinskej Ameriky (pred Mexikom). Charakteristickým javom obchodnej spolupráce s Brazíliou počas existencie SR je pasívne saldo obchodnej bilancie. Dosiahnutý výsledok v r. 2004 v objeme - 68,8 miliónov USD je najvyšším v období 1994 - 2004, pričom jeho prudký rast v ostatných troch rokoch ovplyvnil predovšetkým rastúci import mangánovej rudy, ktorá sa začala do SR dovážať v r. 2001. 

Ad. 2) 	Líbya je krajina, ktorá disponuje veľkými zásobami ropy a zemného plynu. Po zrušení sankcií BR OSN a EÚ voči Líbyi v októbri 2004 sa Líbya začala otvárať hospodárskej spolupráci s vyspelými európskymi krajinami. Pre SR sa taktiež vytvoril významný priestor na obnovu hospodárskej spolupráce, ktorá boli z politických dôvodov utlmená v predchádzajúcom období. Slovenské podnikateľské subjekty budú mať možnosť zapojiť sa aj do procesu transformácie líbyjskej ekonomiky vo viacerých oblastiach, napr. v oblasti elektrifikácie, distribúcie plynu, zariadení pre podzemné uskladnenie plynu, petrochémie, dodávky technológií na spracovanie ropy a ropných produktov, zariadení na meranie stavu ťažby ropy, dodávky palivových nádrží, rekonštrukcia a výstavba ciest, budovanie infraštruktúry. Rovnako dôležitou bude aj otázka riešenia slovenských pohľadávok voči Líbyi. 

Ad. 3)	V minulosti patril Vietnam medzi významných obchodných partnerov ČSFR, a teda i SR. Od vzniku samostatnej SR existuje v bilaterálnych obchodných vzťahoch výrazná disproporcia v neprospech SR. V roku 2004 bol Vietnam v slovenskom zahraničnom obchode na 48. mieste z hľadiska dovozu, na 87. mieste v rámci exportu a na 58. mieste v rámci celkového zahranično-obchodného obratu. 

		V ostatnom období sa aj Vietnam otvára hospodárskej spolupráci s vyspelými svetovými krajinami, o čom okrem iného svedčí aj skutočnosť, že 3.12.2004 parafovali zástupcovia EK a Vietnamu Dohodu medzi vládou Vietnamu a ES o prístupe na trh, na základe ktorej sa Vietnam zaväzuje znížiť svoje colné sadzby na dovoz z ES a poskytnúť investorom a poskytovateľom služieb z ES zaobchádzanie nie menej priaznivé ako to, ktoré poskytuje investorom a poskytovateľom služieb z USA a Japonska. Vietnam v súčasnej dobe pristúpil k realizácii hospodárskych reforiem, ktorých cieľom je zvýšenie výkonnosti domáceho priemyslu na úroveň svojich vyspelých regionálnych susedov. To všetko vytvára priestor pre návrat slovenských hospodárskych subjektov do Vietnamu vo viacerých perspektívnych oblastiach, ako napríklad rozvoj energetiky, budovanie cestnej a železničnej siete, komplexná výstavba infraštruktúry. V rámci exportných dodávok je možné realizovať vývoz výrobkov zo skla, chemikálií, železa a výrobkov z ocele, zariadenia pre spracovanie potravín, strojárenské zariadenia.

OBEO v Hanoji bude zriadené po druhýkrát, pôvodné bolo uzatvorené na základe rozhodnutia MH SR k 31.10.2001. 

	Ako sme už uviedli, k 30.6.2005 riadilo MH SR 47 OBEO so 56 zamestnancami. Po otvorení OBEO v Canberre, Šanghaji a Nairobi bude na konci roka 2005 MH SR riadiť 50 OBEO, na ktorých bude pracovať 60 zamestnancov. Po otvorení OBEO v Brazílii, Líbyi a vo Vietname bude ku koncu roku 2006 MH SR riadiť 53 OBEO s predpokladaným počtom 63 zamestnancov. 

II.4. 	Perspektívy ďalšieho budovania siete ÚPO

Na základe Návrhu racionalizácie siete ÚPO SR v zahraničí schváleného ministrom obrany SR bude uzatvorený ÚPO pri ZÚ SR v Madride (august 2005) a plánuje sa otvorenie troch nových ÚPO – v Teheráne (začiatkom roku 2006), v Taškente (2006/2007) a v Damasku (2007/2008). Vzhľadom k narastaniu bezpečnostného napätia v rôznych oblastiach afrického kontinentu MO SR bude zvažovať možnosť otvorenia ÚPO aj v týchto exponovaných regiónoch. 

Na jeseň 2005 Ministerstvo obrany SR pristúpi k prehodnocovaniu siete ÚPO v členských krajinách NATO.

V rámci navrhovaných zmien v oblasti priakreditácií budú v roku 2005 ešte doriešené priakreditácie v členských krajinách NATO – Slovinsko (z ÚPO SR v Ríme) a Grécku (z ÚPO SR v Bukurešti) i v ďalších krajinách – Indonézia (z ÚPO SR v Dillí), Kórea, Thajsko, Vietnam (z ÚPO SR v Pekingu), Líbya, Sudán (z ÚPO SR v Káhire), Gruzínsko, Arménsko, Azerbajdžan, Uzbekistan (z ÚPO SR v Moskve), Macedónsko, Albánsko (z ÚPO SR v Belehrade). 

V návrhu na racionalizáciu siete ÚPO SR v zahraničí boli zohľadňované predovšetkým národné záujmy SR v oblasti vojenskej diplomacie, úroveň bilaterálnej a multilaterálnej (NATO/EÚ) vojensko-politickej spolupráce a medzinárodnej spolupráce v oblasti vojenského spravodajstva, informačný prínos ÚPO, vojensko-ekonomické záujmy SR, reciprocita vo vojenskom zastúpení a materiálno-technické podmienky i možnosti jednotlivých ZÚ SR.  

II.5.	Perspektíva budovania siete policajných pridelencov SR

V najbližšom období bude pokračovať vysielanie policajných pridelencov na ZÚ SR v tých krajinách, kde si to vyžadujú bezpečnostné záujmy SR, kde je aktuálna potreba aktívnej spolupráce s miestnymi bezpečnostnými zložkami a kde sa sústreďujú aj záujmy EÚ v oblasti príslušných spoločných politík (napr. spravodlivosť a vnútorné záležitosti). Prednosť budú mať krajiny, ktoré sa nachádzajú medzi prioritami slovenskej zahraničnej politiky (Chorvátsko, Bosna a Hercegovina, Macedónsko...).

V budúcnosti bude potrebné počítať s požiadavkami na vyslanie imigračných styčných dôstojníkov, ktorí budú plniť úlohy predovšetkým na úseku získavania a výmeny informácií o tokoch nelegálnej migrácie, prepojeniach prevádzačských sietí a obchodníkov s ľuďmi. V tejto súvislosti je v roku 2006 aktuálne vyslanie imigračného styčného dôstojníka do Číny resp. do Indie. 

V nadväznosti na vyššie uvedené je navrhnutá strednodobá perspektíva rozmiestnenia policajných pridelencov a policajných styčných dôstojníkov takto:

	V roku 2005 budú vyslaní policajní pridelenci na ZÚ Moskva a ZÚ Bukurešť (s rozšírenou pôsobnosťou o územie Moldavska). 

V roku 2006 budú vyslaní policajní pridelenci na ZÚ SR Rím a ZÚ Sofia (s rozšírenou pôsobnosťou o územie Turecka), ako aj imigračný styčný dôstojník na ZÚ SR Peking.

II.6. 	Perspektíva budovania siete poľnohospodárskych pridelencov SR

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len MP SR) v súčasnosti metodicky a odborne riadi nasledovných zamestnancov vyslaných prostredníctvom MZV SR (v prípade WTO MH SR)
•	stáleho predstaviteľa SR pri FAO a WFP (na ZÚ SR v Ríme)
•	1 zamestnanca na SM SR pri OSN na sekcii WTO
•	4 zamestnancov pôdohospodárskeho oddelenia na SZ SR pri EÚ v Bruseli s perspektívou 5 zamestnancov v roku 2006 a 6 zamestnancov v roku 2007
•	1 zamestnanca na SM SR pri OECD

	Zmenené podmienky v oblasti dvojstrannej spolupráce po vstupe Slovenskej republiky do EÚ vyžadujú posilnenie aktivít Ministerstva pôdohospodárstva SR v zahraničí. Z tohto dôvodu MP SR plánuje vytvorenie siete poľnohospodárskych pridelencov. Tento krok umožní posilniť strategicky významné teritóriá z hľadiska perspektív obchodu s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami, ako aj rozvinúť širšiu technicko-hospodársku spoluprácu a posilniť konkurencieschopnosť Slovenskej republiky v oblasti poľnohospodárstva potravinárstva a lesníctva. 

V strednodobom horizonte sa plánuje vytvoriť po jednom pracovnom mieste pri ZÚ SR v Moskve s pôsobnosťou pre krajiny SNŠ, pri ZÚ SR v Záhrebe s pôsobnosťou pre balkánske krajiny, pri ZÚ SR vo Washingtone s pôsobnosťou pre Severnú Ameriku ako aj vo vybraných členských krajinách EÚ. MP SR plánuje vytvoriť sieť poľnohospodárskych pridelencov, ktorá by pozostávala z 15 pracovných miest v zahraničí.

III.  Záver 

Súčasná sieť ZÚ SR v zahraničí sa postupne približuje k stavu, ktorý by sme mohli nazvať relatívne optimálnym len v rámci existujúcich finančných limitov. Táto sieť – aj napriek pretrvávaniu niektorých disproporcií a najmä napätému financovaniu – je nateraz schopná efektívne a na vysokej profesionálnej úrovni presadzovať zahraničnopolitické záujmy SR.

Po vstupe SR do EÚ a NATO pribudli SR v oblasti zahraničnej politiky mnohé nové úlohy. SR sa stala spoluzodpovednou za široké spektrum spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Únie a slovenská diplomacia tejto skutočnosti musí prispôsobiť svoje zastúpenie v zahraničí i využívanie svojich kapacít. Plnenie týchto úloh si vyžiada ďalšiu optimalizáciu našej zahraničnej služby vo všetkých oblastiach – personálnej, materiálnej, finančnej, vrátane otvárania nových ZÚ, SM, GK a SI v členských krajinách EÚ a NATO, ako aj v krajinách a regiónoch, kde si to vyžadujú národné záujmy SR i spoločné záujmy EÚ a NATO. 

Ďalšie nové úlohy, vrátane potreby byť prítomní vo viacerých krízových oblastiach sveta, nám vyplynú z našej funkcie nestáleho člena BR OSN v rokoch 2006 – 2007.

Plnenie niektorých z týchto úloh bude možné zabezpečiť využívaním vnútorných rezerv – zvýšením efektivity práce, používaním nových foriem práce, prehodnotením systemizácie a pod. Niektoré úlohy sa pokúsime zabezpečovať formou spoločného zastúpenia s vybranými členskými krajinami EÚ, prípadne vysielaním diplomatov SR na ZÚ ČK EÚ nachádzajúcich sa v regiónoch, ktoré sú prioritami SZBP EÚ. 

Mnohé z týchto úloh si však v blízkej budúcnosti vyžiadajú nové investície. V tejto súvislosti si dovoľujeme upozorniť, že terajší stav siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí sa približuje k bodu, za ktorým už nebude možné hľadať financie na nové investície formou zatvárania existujúcich ZÚ. 

SR je krajinou s výrazne proexportne zameranou ekonomikou, pre ktorú je efektívna a dostatočne široká sieť ZÚ jedným zo základných predpokladov pre ďalší rozvoj hospodárskej spolupráce najmä v oblasti vývozu a získavania zahraničných investícií, bez čoho nemožno trvale zvyšovať HDP SR. Aj z uvedeného dôvodu je nevyhnutné terajší dualizmus pretrvávajúci v zahraničnej službe nahradiť iným modelom spolupráce medzi MZV SR a MH SR, ktorý umožní lepšie ako doposiaľ využívať synergický efekt spoločného politického a hospodárskeho pôsobenia a taktiež efektívnejšie využívanie prostriedkov štátneho rozpočtu. 

Z našich národno-štátnych záujmov i medzinárodných záväzkov vyplýva, že nemôžeme pripustiť stagnáciu pri rozvoji siete ZÚ SR v zahraničí. Našim cieľom bude vytvoriť sieť, ktorá bude zložená z väčšieho počtu menších ZÚ, čo nám umožní pokrývať záujmové oblasti komplexnejšie než doteraz. 

Pre ďalšie fungovanie zahraničnej služby SR na úrovni členských krajín EÚ bude dôležité prijať aj zákon o zahraničnej službe, ktorý je zaradený v legislatívnom pláne vlády SR.

Pri plánovaní ďalšieho rozvoja siete ZÚ vychádzame z faktu, že návrh východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2007 je už schválený uznesením vlády SR č. 429 zo dňa 5. mája 2004. Relevantným faktorom z hľadiska budúceho rozširovania siete ZÚ v zahraničí budú prirodzene aj rozpočtové možnosti MZV SR. Z tohto dôvodu na reštrukturalizáciu siete, vrátane jej ďalšieho rozširovania, budeme v tomto období hľadať vnútorné zdroje. Najväčšie úspory nákladov, použiteľné na ďalší rozvoj siete ZÚ, očakávame od vytvorenia jednotnej zahraničnej služby SR.

Výdavky na zahraničnú službu – rovnako ako vo všetkých vyspelých krajinách – musíme vnímať ako investície s vysokou návratnosťou a ako nevyhnutný predpoklad presadzovania základných životných záujmov štátu

* * *