informácia 

Zavedenie a využívanie
metódy Technologického prognózovania 
(technology foresight)
v oblasti vedy a techniky

I. Význam metódy technologického prognózovania – Technology Foresight 

I.1 Ciele metódy Technologického prognózovania – Technology Foresight 

	Pod názvom Technology Foresight – Technológia prognózovania sa v posledných desiatich rokoch, predovšetkým vo vyspelých krajinách, rozvinula nová generácia prognostických prác, ktoré sa dotýkajú širších ekonomických a sociálnych perspektív.	
Poznatky, vysoká profesionalita a kreativita sú rozhodujúce rozvojové faktory nastupujúcej spoločnosti založenej na poznatkoch a schopnosť štátov využiť tieto rozvojové predpoklady predurčuje ich budúcnosť. V praktickej rovine to znamená najplnšie využiť potenciál výskumu a vývoja pre tvorbu spoločenského bohatstva. Implementácia metódy Technologického prognózovania – Technology Foresight (ďalej len „metóda Technologického prognózovania“) ako metódy prognostických prác pre stanovovanie dlhodobých cieľov ekonomického a spoločenského rozvoja pomáha využívať potenciál výskumu a vývoja. Cieľom prognostických prác, vykonávaných postupmi metódy Technologického prognózovania, na ktorých sa zúčastňujú ako pracoviská výskumu a vývoja, tak aj odberateľská (realizátorská) sféra, je poskytnúť vláde orientácie pre výber priorít v oblasti vedy a techniky (v súčasnosti už nielen v nej), pre racionálnejšie využívanie verejných financií na rozvojové účely. Ide o to identifikovať základné perspektívne rozvojové oblasti, ako aj technológie, ktoré by sa mohli objaviť a rozvinúť v časovom horizonte 10-20 rokov a načrtnúť žiadúce stratégie na ich využitie.
	Zvýraznenie významu prognostických aktivít v tejto súvislosti nie je náhodné. V podmienkach terajších rýchlych zmien (v celosvetovom meradle) sa rozhodovací proces, osobitne na vrcholnej úrovni štátnej správy stáva čoraz zložitejším vo väzbe na potrebou včasného predvídania možných zmien a tým aj voľby pružnej stratégie pre zabezpečenie stabilizovaného udržateľného rozvoja v dlhodobom časovom horizonte. Z toho dôvodu sa prognostické aktivity vo väčšine vyspelých krajín stali súčasťou spravovania vecí verejných, na úrovní vlád a parlamentov, v procese formulovania a uskutočnenia strategických rozhodnutí vo sfére ekonomickej, technologickej a sociálnej politiky. 
	V súčasnosti vo svete najpoužívanejšími postupmi v prognózovaní sú postupy zahrnuté v metóde Technologického prognózovania. Pozitívom postupov metódy Technologického prognózovania v porovnaní s ostatnými prognostickými postupmi je najmä vysoká miera participácie zainteresovanej odbornej verejnosti (v zmysle tvorcov, užívateľov, resp. i odberateľov technologických produktov) a predstaviteľov decíznych kruhov na anticipačných aktivitách. Zaužívané organizačné zabezpečenie realizácie metódy Technogického prognózovania  pozostáva z nasledujúcich prvkov: 
- zadávateľ prognózy, ktorá má byť vypracovaná použitím metódy Technologického prognózovania – ústredný orgán štátnej správy, ktorý si objednáva vypracovanie dlhodobej prognózy pre určitú oblasť použitím metódy Technologického prognózovania,
- koordinačná rada pre vypracovanie prognózy metódou Technologického prognózovania – združuje vrcholových predstaviteľov kľúčových inštitúcií výskumu a vývoja, predstaviteľov hlavných užívateľov výsledkov výskumu a vývoja, zástupcov štátnej správy, politických kruhov, odborníkov na prognostiku a pod. Je poradným orgánom zadávateľa prognózy vypracovávanej metódou Technologického prognózovania.
- manažment pre vypracovanie prognózy metódou Technologického prognózovania – je skupina manažérov z jednej alebo viacerých organizácií, ktorá zodpovedá za úspešné zvládnutie vypracovania prognózy pre určitú oblasť použitím metódy Technologického prognózovania,
- Expertné skupiny (panely) pre vypracovanie prognózy metódou Technologického prognózovania - sú tvorené 15 – 20 odborníkmi z určitej oblasti. Činnosť panelu riadi predseda za účinnej pomoci tajomníka panelu, ktorý zaisťuje potrebné administratívne činnosti vrátane tokov informácií. Členmi panelu sú zástupcovia, ako sféry výskumu a vývoja (produkcie vedomostí a inovácií), tak aj užívateľskej sféry (užívanie vedomostí a inovácií). Výsledkom práce panelov sú zdôvodnené  návrhy cieľov prognózy vo forme písomnej správy vrátane doporučení pre súvisiace realizačné opatrenia. 
 - Realizačná skupina (výkonná skupina) pre vypracovanie prognózy metódou Technologického prognózovania – organizuje a zaisťuje činnosť expertných panelov a externých expertov. Zhromažďuje výsledky práce panelov a v spolupráci s predsedami panelov ich pripravuje pre prezentáciu pred koordinačnou radou. Realizačná skupina je vedená zodpovedným riešiteľom úlohy – vypracovania prognózy.
- Externí experti vypracovania prognózy metódou Technologického prognózovania  - sú poprední domáci a zahraniční odborníci, ktorí vypracovávajú SWOT analýzy (viď Príloha č.2) určitej oblasti, vyjadrujú svoj názor na navrhované ciele, prípadne posudzujú navrhované závery a ciele. V záujme vytvorenia podmienok pre nezávislú prácu nemôžu byť členmi expertných skupín (panelov).  
- Referenčný panel pre vypracovanie prognózy metódou Technologického prognózovania  - je reprezentatívny výber zástupcov všetkých subjektov zainteresovaných do realizácie úlohy. Členovia referenčného panelu sú priebežne zoznamovaní s výsledkami prác a ich názor je zohľadňovaný pri formulovaní konečného dokumentu. Referenčný panel predstavuje významnú spätnú väzbu pre dosiahnutie konsenzuálneho riešenia úlohy – vypracovania prognózy.

Najvýznačnejším výsledkom použitia metódy Technologického prognózovania je, že sa v jeho rámci, ako inherentná súčasť metodologického postupu dosahuje:
1.	lepšia komunikácia medzi účastníkmi vypracovania prognózy metódou Technologického prognózovania, ktorá pretrváva i po jej ukončení;
2.	nasmerovanie rozvojových úvah na dlhodobejší časový horizont (namiesto doteraz prevládajúceho krátkodobého výhľadu);
3.	možnosť skoordinovania dlhodobých vedeckých, technologických a inovačných projektov riešiteľských a realizačných organizácií a vytvorenie určitých partnerských vzťahov medzi nimi;
4.	dosiahnutie širšieho konsenzu v tom, čo sa chce v rámci spoločnosti dosiahnuť o 10-20 rokov;
5.	mobilizácia veľkého počtu kompetentných subjektov za implementáciu podnetov generovaných prognózovaním metódou Technologického prognózovania.

	Prehľad metodologických postupov najčastejšie používaných v rámci metódy Technologického prognózovania  je uvedený v Prílohe č.2

I.2 História zavedenia a používania metódy Technologického prognózovania (Technology Foresight) v medzinárodnom kontexte

Technológie boli už dlhodobo predmetom osobitnej pozornosti anticipatívnych úvah z dôvodov principiálnych zmien, ktoré navodzujú v spoločnosti a v ekonomike, pričom v posledných desaťročiach je ich rozvoj všeobecne vnímaný aj ako neodmysliteľný základný faktor ekonomického rastu. To viedlo k rozsiahlej produkcii prognostických prác, ktorých jadrom boli úvahy o očakávaných technických výdobytkoch, osobitne v nadväznosti na známe prieskumy DELPHI realizované v šesťdesiatych rokoch v USA, ktoré mali za cieľ identifikovať rozhodujúce vedecké a technologické smerovania v nastávajúcom dlhodobejšom období, ako aj ich potenciálny dopad na spoločenský rozvoj. 
Zásadnou novinkou metódy Technologického prognózovania, použitej prvý raz vo Veľkej Británii, v porovnaní s dovtedajšími štúdiami z oblasti vedy a techniky je, že prognostický proces sa tu stal jadrom spracovania štátnej koncepcie a nadväzne aj realizácie štátnej vednej a technickej politiky, politiky inovácií a vysokoškolského vzdelávania, a to z iniciatívy a pod koordinačným vedením štátnych orgánov.
	Prvý cyklus použitia metódy Technologického prognózovania začal v r. 1993 a bol ukončený v r. 1997. Podľa Bielej knihy britskej vlády o vede a technológii prognózovanie metódou Technologického prognózovania si kládlo za cieľ účinnejšie skoordinovať britský výskum zoči-voči novým spoločenským a ekonomickým výzvam a tým zabezpečiť podstatne vyšší prínos národného výskumného potenciálu pre spoločnosť. Išlo o to, aby pri narastaní významu vedy a techniky, ako kľúčových rozvojových faktorov a v súlade s novými tendenciami “technológií” vedeckého poznávania nesúcej sa v znamení koncentrácie financií a ľudských zdrojov na vybrané spoločensky a ekonomicky významné projekty, sa identifikovali prioritné vedné a technické oblasti, ktoré sú spôsobilé generovať dlhodobé prínosy a v ktorých britský priemysel a výskum majú komparatívne výhody.
	Výsledky tohto prvého cyklu prognózovania metódou Technologického prognózovania poslúžili pre reformu grantových agentúr pre výskum (Research Councils), ktorým sa poskytli informácie o štátnych prioritách v oblasti výskumu a vývoja ako základný rámec pre udeľovanie grantov, ustanovenie celoštátnej súťaže pre financovanie inovačných projektov, rozšírenie a reorganizácia programu LINK, ktorého východiskom sa stali priority vytipované metódou Technologického prognózovania. Vysoké školy boli taktiež znovu evaluované, na kriteriálnej báze priorít  metódy Technologického prognózovania.
	
Tak vláda ako aj parlament zhodnotili priebeh a výsledky prvého cyklu požitia metódy Technologického prognózovania ako veľmi úspešné a rozhodli o novom cykle týchto prognostických aktivít. Pritom došlo k posunu chápania ich zacielenia a očakávaných prínosov. Popri zámere identifikovať prioritné oblasti výskumných a technologických aktivít, sa väčší dôraz začal klásť na rozpracovanie zdôvodnených, prípadne alternatívnych predstáv o socio-ekonomických smerovaniach v stredno i dlhodobejšom časovom horizonte v kľúčových sociálnych, ekonomických a technologických oblastiach, čo by vytváralo východisko pre stanovenie priorít v oblasti výskumu a vývoja. Týmto prognózovanie metódou Technologického prognózovania nadobúda charakter širšej makrovízie dlhodobého sociálno-ekonomického rozvoja. 
	
Prognózy vypracovávané metódou Technologického prognózovania sa v druhej polovici deväťdesiatych rokoch začali realizovať v podstate vo všetkých vyspelých štátoch sveta. Vychádzali jednak z metodologických postupov, ktoré sa uplatňovali u nich v predchádzajúcich rokoch, ale čoraz viac sa opierali o prístupy, ktoré sa osvedčili v britskom variante použitia metódy Technologického prognózovania. Použité postupy sú rôzne - spoločné sú však zacielené na identifikáciu prioritných oblastí výskumu a vývoja - využitím expertných komisií (panelov) pre zabezpečenie prístupov založených na širšej participácii verejnosti - osobitne Delphi prieskumy. Objavuje sa však  zreteľné úsilie o rozšírenie záberu prognózovanej reality ako východiska pre identifikáciu výskumných a technologických priorít, ďalej si možno všimnúť silnú angažovanosť vládnych orgánov do procesu spracovania týchto materiálov.
	
Prognózy použitím metódy Technologického prognózovania boli realizované v posledných rokoch v Nemecku, Taliansku, Francúzsku, USA, Rakúsku, Holandsku, Novom Zélande, Austrálii, Juhoafrickej republike, Španielsku, Írsku, Japonsku, Maďarsku, Portugalsku.

I.3 Stav používania metódy Technologického prognózovania (Technology Foresight) v Európskej únii
	
Členské krajiny EÚ využívajú metódu Technologického prognózovania v rôznej podobe. Pristupujú k tomu jednak tak, ako tomu bolo v prípade Veľkej Británie, z poznania užitočnosti takýchto prác pre účelnejšie využívanie svojho výskumného a vývojového  potenciálu, pričom nadväzujú na vlastné tradície v oblasti prognostiky, jednak sú k tomu vedené príslušnými orgánmi EÚ, ktoré takéto aktivity iniciujú, resp. preberajú v nich určitú koordinačnú funkciu. Pri Európskej komisii pôsobí Prognostická sekcia, ktorá sa zaoberá prognózovaním sociálno-ekonomického rozvoja EÚ v širšom kontexte Európy a sveta a v súvislosti s tým vydala v r. 1999 štúdiu Scenáre Európy 2010. Avšak úlohy v oblasti Technologického prognózovania prevzalo do svojho programu spoločné výskumné centrum EÚ - Joint Research Centrum - Institute for Prospective Technological Studies (Ďalej len „IPTS-JRC“) Seville, ktoré sa zameriava na projekty umožňujúce transfer poznatkov v oblasti spracúvania metódy Technologického prognózovania, ako aj v rámci vlastných projektov, na syntézu záverov národných prognóz metódou Technologického prognózovania pre EÚ v oblasti výskumu v rámci utvárajúceho sa Európskeho výskumného priestoru. Projektom IPTS Enlargement Project sa IPTS-JRC podujal spracovať globálnejšiu prognózu rozvoja kandidátskych krajín na vstup do EÚ. V rámci projektu bol celý rad workshopov venovaný práve problematike prognózovania metódou Technologického prognózovania (s využitím predovšetkým britského variantu ako vhodného modelu anticipatívnych prác), ktoré by mohli byť užitočné pre formuláciu dlhodobej vednej a technickej politiky. 
V posledných dvoch rokoch sa v tejto oblasti veľmi silne angažuje UNIDO (United Nations Industrial Development Organization - Quality, Technology and Investment Branch) vo Viedni, ktoré už zvolalo dve regionálne stretnutia expertov v rámci Regionálneho prognózovania metódou Technologického prognózovania pre strednú a východnú Európu a Nové nezávislé štáty. V záveroch týchto konferencií sa odporúča vládam transformujúcich sa postsocialistických krajín aktívnejšie sa angažovať do procesu realizácie prognózovania metódou Technologického prognózovania s cieľom zdokonalenia procesov spravovania vecí verejných a tvorby strategických rozhodnutí a k tomu poskytnúť i potrebné finančné zabezpečenie. 
Odporúča sa prognózovanie metódou Technologického prognózovania realizovať za širokej participácie rozhodujúcich spoločenských subjektov zúčastňujúcich sa na správe vecí verejných a na celkovom sociálnom a ekonomickom živote (parlament, vláda, výskumné a vývojové pracoviská, podnikateľská sféra, nevládne organizácie, atď.) so zámerom identifikovať kľúčové potreby a rozvojové predpoklady spoločnosti v dlhodobejšej perspektíve. Vlády boli ďalej upozornené, že je žiadúce začať realizovať takéto prognózovanie i z hľadiska možnej integrácie ich dát do prognóz metódou Technologického prognózovania na regionálnej úrovni v rámci Európy, ktoré si predsavzal uskutočniť UNIDO.
	Z transformujúcich sa krajín strednej Európy metódu Technologického prognózovania ako prvé začalo uskutočňovať Maďarsko (prvý cyklus 1997-2000). ČR etablovalo potrebné realizačné štruktúry v minulom roku, pričom to robí ako druhú etapu schválenej Národnej koncepcie výskumu a vývoja. 
I.4 Stav prognózovania v SR
	
Prognózovanie na Slovensku má určitú tradíciu opierajúcu sa jednak o prax dlhodobého plánovania v minulosti (s dôrazom na makroekonomické prognózy), jednak o riešenie súhrnnej prognózy Slovenska v druhej polovici 80. rokov, ktorá zahrňovala i časť zameranú na prognózu vedy a techniky spracovanú Kabinetom teórie vedy a prognóz výpočtového strediska SAV a využívajúcu participatívny prístup pomerne širokého expertného zázemia i prieskumov Delphi. V ďalšom období sa pozornosť rôznych inštitúcií sústreďovala na ročné krátkodobé ekonomické prognózy. Až v druhej polovici 90. rokov boli spracúvané dlhodobejšie vízie rozvoja ekonomiky v horizonte rokov 2010-20. 	
V súvislosti so strednodobými prognostickými aktivitami ako príklad uvádzame aktivity realizované pod vedením Odboru štátnej vednej a technickej politiky MŠ SR pre vypracovanie „Koncepcie štátnej vednej a technickej politiky do roku 2005“ (ďalej len „ŠVTP“), ktorá bola schválená Národnou radou SR v decembri 2000. Popri zásadných systémových opatreniach v oblasti koordinácie a financovania verejného výskumu a vývoja, boli na báze expertného posudzovania vytipované prioritné oblasti výskumu a vývoja. Niektoré ciele ŠVTP, ktoré majú prispieť k rozvoju spoločnosti a ekonomiky prostredníctvom schválených výskumných a vývojových aktivít zodpovedajú v podstate niektorým úlohám, ktoré bývajú zahrňované do prvých fáz používania metódy Technologického prognózovania. Možno povedať, že z tohto hľadiska spôsob vypracovania ŠVTP, zainteresovaním viacerých expertných skupín, položil rámcový základ pre zavedenie metódy Technologického prognózovania v dlhodobom prognózovaní vývoja vedy a techniky na Slovensku.

II. Využitie metódy Technologického prognózovania (technology Foresight) v SR

II.1 Význam zavedenia metódy Technologického prognózovania (Technology Foresight) v SR 

Vypracovanie ŠVTP zainteresovaním viacerých expertných skupín vytvorilo základný rámec pre účasť širšej odbornej a odberateľskej verejnosti na formulovaní jej cieľov do roku 2005. Je však potrebné upozorniť, že tento postup nemal päť základných pozitív (uvedených na str.2), ktoré prináša metóda Technologického prognózovania.
	Na základe uvedeného, sa predpoklad realizovať prognózovanie metódou Technologického prognózovania ukazuje ako spoločensky prínosná a efektívna. Nesmierne dôležitým momentom podporujúcim snahu zavedenia metódy Technologického prognózovania aj na Slovensku je aj skutočnosť, že z podnetov medzinárodných inštitúcií (EÚ, UNIDO) sa pristupuje k rozpracovaniu regionálnych programov metódou Technologického prognózovania, ako platforme koordinácie a medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a vývoja, ktorá si bude vyžadovať tesnejšiu nielen tématickú spoluprácu výskumných a vývojových subjektov, ale aj hospodárskych a štátnych organizácií pri strategických rozhodovaniach v technologickej, sociálnej i ekonomickej sfére. A to si vyžaduje aj na Slovensku uplatňovanie obdobných prístupov a kompatibilných informácií ako v ostatných zúčastnených krajinách.
	Význam uplatňovania postupov metódy Technologického prognózovania je teda zrejmý. Nemožno však ani zľahčovať to, či už ide o UNIDO, alebo o relevantné orgány EÚ,  že použitie postupov metódy Technologického prognózovania sa stalo obsahom opakovaných odporúčaní pre vlády transformujúcich sa stredo a východoeurópskych krajín.

	Z uvedených dôvodov je preto potrebné zvážiť zavedenie postupov metódy Technologického prognózovania na Slovensku a to konkrétne pre prognózovanie v oblasti vedy a techniky. Tento návrh podporuje aj úloha novelizovať ŠVTP do roku 2010, ktorej plnenie vyplýva z bodu B.7 uznesenia vlády SR č.724/2000. Použitím metódy Technologického prognózovania by bola vypracovaná „Prognóza rozvoja a využívania vedy a techniky do roku 2015“, ktorá by sa stala východiskom pre novelizáciu ŠVTP do roku 2010.
 
	Je potrebné zvoliť vhodný model metódy Technologického prognózovania vzhľadom k tomu, že bolo poukázané, že realizácia metódy Technologického prognózovania je vo svete i v EÚ pomerne rôznorodá - od úzkeho chápania, pri ktorom sa za cieľ Technologického prognózovania považuje len vystihnutie kľúčových technologických orientácií s konkretizáciou na prioritné výskumné a vývojové orientácie, až po širšie prognostické poňatie, zahrňujúce aj ďalšie aspekty rozvoja spoločnosti. Pri rozhodovaní o zavedení metódy Technologického prognózovania v našich podmienkach je preto potrebné zvážiť účelnosť týchto dvoch základných alternatív a zvoliť vhodný model metódy Technologického prognózovania. Možno pritom čerpať zo skúseností z uplatňovania metódy Technologického prognózovania u našich dvoch bezprostredných susedov ČR a Maďarska, už aj z toho dôvodu, že tak ako my, čelia reformným výzvam spojených s prechodom k trhovému systému a ašpirujú na vstup do transatlantických štruktúr. 

II.2  Zámer zavedenia metódy Technologického prognózovania (Technology Foresight) v SR

	Pri zvažovaní ďalšieho postupu v oblasti štátnej vednej a technickej politiky na Slovensku sú uvedené poznatky veľmi cenné. Dosiaľ postupy využívané pre vypracovanie ŠVTP, ktoré utvorili podmienky pre racionálnejšie fungovanie národného systému výskumu a vývoja, čiastočne napĺňali postup vlastný metóde Technologického prognózovania. Javí sa však potrebné pokročiť ďalej, v duchu druhého cyklu britského Technology Foresight, resp. maďarského, totiž zacieliť prognostické úvahy nielen na vytipovanie hlavných cieľov vedy a techniky v jednotlivých oblastiach (v oblastiach inštitucionálneho a informačného zabezpečenia vedy a techniky, cieľov a priorít výskumu a vývoja, podpory vedy a techniky, medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, hodnotenia výsledkov výskumu a vývoja, personálneho zázemia výskumu a vývoja a infraštruktúry výskumu a vývoja) ale vsadiť ich do socio-ekonomického zázemia Slovenska v dlhodobej perspektíve a zabezpečiť ich systémom racionálnej implementácie. Znamená to poskytnúť decíznej sfére (štátnej a verejnej správe) vierohodnú predstavu (víziu) o reálnom vedecko-technickom smerovaní vedy a techniky na Slovensku v dlhodobejšej perspektíve a o relevantnej stratégii jej naplnenia za predpokladu poznania dlhodobého socio-ekonomického smerovania Slovenska.
 
	Z hore uvedených dôvodov navrhujeme  zavedenie metódy  Technologického prognózovania  na Slovensku (v zmysle druhého britského cyklu Technology Foresight), predmetom ktorej by boli anticipácie kľúčových oblastí vedecko-technického rozvoja Slovenska v období 2006 až 2015 v kontexte dlhodobého sociálneho a ekonomického rozvoja. Základné ciele, z ktorých by sa pri stanovovaní dlhodobého rozvoja a využívania vedy a techniky vychádzalo sú:
•	identifikácia sociálno-ekonomických výziev v danom období a ciest ich pozitívneho riešenia v spojitosti s problémami trvalo udržateľného rozvoja;
•	identifikácia základných rozvojových oblastí pri zabezpečení trvalo udržateľného rozvoja v podmienkach globalizácie;
•	podchytenie trendov vedecko-technického rozvoja a kľúčových smerovaní slovenského výskumu a vývoja v podmienkach tvoriaceho sa Európskeho výskumného priestoru a tomu zodpovedajúce odporúčania systémových opatrení v oblasti usmerňovania výskumných a vývojových aktivít, ako aj priorít výskumu a vývoja.

II.3 Výstup realizácie metódy Technologického prognózovania (Technology Foresight) v SR
	
	Prvým výstupom použitia metódy Technologického prognózovania v oblasti vedy a techniky na Slovensku by malo byť vypracovanie „Prognózy rozvoja a využívania vedy a techniky v SR  do roku 2015“.
	Základný metodologický postup by sa zakladal na práci expertných komisií (panelov) pri použití SWOT analýzy (popísaná v Prílohe č.2), pri naplnení 3. cieľa - technologické trendy a prioritné orientácie výskumu a vývoja, tiež prístupy vlastné pre tzv. metódy identifikácie kritických, či kľúčových technológií (Critical/key technologies).
	Uvedená prognóza do roku 2015, vypracovaná použitím postupov metódy Technologického prognózovania, by mala byť východiskom aktualizácie Koncepcie štátnej vednej a technickej politiky do roku 2010. Prvýkrát by koncepcia štátnej vednej a technickej politiky bola vypracovaná použitím vedeckých prístupov  metódy Technologického prognózovania. 

III. organizačné a finančné zabezpečenie prognózovania v oblasti vedy a techniky v SR metódou Technologického prognózovania 

III.1 Organizačné zabezpečenie prognózovania v oblasti vedy a techniky v SR metódou Technologického prognózovania 
	
V súvislosti so snahou realizovať permanentné prognózovanie v oblasti vedy a techniky prostredníctvom metódy Technologického prognózovania (v súlade so štruktúrami definovanými pre použitie metódy Technologického prognózovania), navrhujeme zabezpečiť realizáciu metódy Technologického prognózovania v oblasti vedy a techniky nasledujúcou organizačnou štruktúrou.  

Prognózovanie v oblasti vedy a techniky metódou Technologického prognózovania bude realizované pod gestorstvom MŠ SR, ktoré na základe svojich kompetencií zodpovedá za tvorbu a realizáciu štátnej vednej a technickej politiky. 

-gestor úlohy-
- prognózovanie v oblasti  VaT  metódou TP*- 
-Ministerstvo školstva SR-

koordinačná rada
- pre prognózovanie v oblasti VaT metódou TP-
-pri MŠ SR-

expertné komisie (panely)
-pre prognózovanie v oblasti VaT  metódou TP-

realizačná skupina A  manažment
-pre prognózovanie v oblasti VaT metódou TP-
-Prognostický ústav SAV-

externí experti
-pre prognózovanie v oblasti VaT  metódou TP-

referenčný panel
-pre prognózovanie v oblasti VaT  metódou TP-

TP*- Technologické prognózovanie

Ministerstvo školstva SR je – gestorom prognózovania v oblasti vedy a techniky metódou Technologického prognózovania. 
Pravidelne kontroluje priebeh prognózovania metódou Technologického prognózovania, schvaľuje personálne obsadenie Koordinačnej rady, expertných skupín (panelov) a Referenčného panelu. MŠ SR má svoje zastúpenie v osobe predsedu Koordinačnej rady a jej tajomníka. Predstavitelia MŠ SR sú oprávnení zúčastňovať sa zasadnutí  expertných komisií a Koordinačnej skupiny.

Koordinačná rada pre prognózovanie metódou Technologického prognózovania (KR) je zložená z predstaviteľov rozhodujúcich ústredných orgánov štátnej správy SR, organizácií a pracovísk výskumu a vývoja, podnikov, zamestnávateľských zväzov a mimovládnych organizácií. Predsedom KR je predstaviteľ MŠ SR, podpredsedom predstaviteľ SAV, administratívne činnosti vykonáva tajomník menovaný MŠ SR.. Hlavnou úlohou KR je hodnotiť postup realizácie prognózovania metódou Technologického prognózovania, zaujímať stanoviská k dosahovaným výsledkom (vyhláseniam, odporučeniam) a uľahčovať dosiahnutie konsenzu medzi rozhodujúcimi subjektami s cieľom uľahčiť implementáciu výsledkov (záverov, odporučení) . 

Realizačná skupina a manažment pre prognózovanie metódou Technologického prognózovania - pracovníci Prognostického ústavu SAV. Koordinuje spoluprácu riešiteľských organizácii na plnení úloh v oblasti prognózovania rozvoja vedy a techniky. Organizuje a zabezpečuje činnosť expertných komisií (panelov), externých expertov a referenčného panelu. Zhromažďuje výsledky práce expertných komisií a v spolupráci s predsedami expertných komisií ich pripravuje vo forme podkladov pre Koordinačnú radu. Realizačná skupina je vedená zodpovedným riešiteľom vypracovania prognózy metódou Technologického prognózovania (pracovník Prognostického ústavu SAV) a zahŕňa podľa potreby aj externých konzultantov. Je zastúpená v Koordinačnej rade. Zodpovedá za úspešné vypracovanie prognózy metódou Technologického prognózovania.

Expertné komisie (panely) pre vypracovanie prognózy metódou Technologického prognózovania sú zložené z 10-15 odborníkov z príslušnej oblasti. Sú vedené predsedom expertnej komisie - expertom so širším metodologickým a profesionálnym zázemím. Výstupy z panelových diskusií vo forme zdôvodnených odporučení (vyhlásení) pre jednotlivé oblasti sa týkajú očakávaných socio-ekonomických trendov, trendov organizačného a inštitucionálneho zabezpečenia vedy a techniky, trendov v podpore vedy a techniky, identifikácie prioritných smerov výskumu a vývoja, trendov informačného zabezpečenia vedy a techniky a pod. 

Externí experti pre prognózovanie metódou Technologického prognózovania  sú domáci  (aj zahraniční) odborníci z oblastí riešených jednotlivými panelmi. Ich úlohou je pripraviť SWOT analýzy za príslušnú oblasť a formulovať odporučenia (vyhlásenia) pre trendy v oblasti socio-ekonomického a technologického rozvoja, organizačného a inštitucionálneho zabezpečenia vedy a techniky, trendov v podpore vedy a techniky, identifikácie prioritných smerov výskumu a vývoja, trendov informačného zabezpečenia vedy a techniky a pod. 

Referenčný panel pre prognózovanie metódou Technologického prognózovania je skupina odborníkov, ktorí sú reprezentatívnym zastúpením subjektov zainteresovaných do realizácie cieľov prognózy. Členovia referenčného panelu sú priebežne zoznamovaní s výsledkami prognózovania metódou Technologického prognózovania a ich stanoviská sú zohľadňované pri formulovaní záverov. Referenčný panel predstavuje významnú spätnú väzbu pre dosiahnutie konsenzuálneho riešenia v prognózovaní metódou Technologického prognózovania. 

III.2 Finančné náklady na organizačné zabezpečenie prognózovania v oblasti vedy a techniky v SR metódou Technologického prognózovania 

Z navrhovaného organizačného zabezpečenia prognózovania metódou Technologického prognózovania vyplýva, že podstatná časť zabezpečenia dodržiavania organizačno-administratívnych postupov metódy Technologického prognózovania (koordinácia práce expertných skupín) a aj vypracovávanie prognóz v oblasti vedy a techniky na základe podkladov organizačných prvkov metódy Technologického prognózovania bude sústredené na Prognostickom ústave SAV.
Navrhujeme, na základe toho, že prognózovanie v oblasti vedy a techniky metódou Technologického prognózovania musí byť permanentným procesom, aby Prognostický ústav SAV (profesionálne pracovisko, ktorého hlavným predmetom činnosti je prognózovanie) bol trvalo poverený touto úlohou, čo znamená trvale sa oboznamoval s novinkami v oblasti používania metódy Technologického prognózovania v iných krajinách a zároveň trvale plnil úlohy – vypracovávanie prognóz (zadávané Ministerstvom školstva SR) z oblasti vedy a techniky. V rámci Prognostického ústavu SAV, by minimálne 4 pracovníci mali byť poverení vykonávaním činností prognózovania v oblasti vedy a techniky metódou Technologického prognózovania (bez nároku na vytvorenie nových pracovných miest).  

Prvým výstupom z prognózovania v oblasti vedy a techniky by malo byť vypracovanie „Prognózy rozvoja a využívania vedy a techniky v SR do roku 2015“ (ďalej len „Prognóza vedy a techniky“).
  
Navrhujeme, aby vypracovanie „Prognózy vedy a techniky“ prostredníctvom použitia metódy Technologického prognózovania bolo realizované a financované ako riešenie tématického štátneho programu výskumu a vývoja s názvom „Prognóza rozvoja a využívania vedy a techniky do roku 2015“.  

Tématický štátny program výskumu a vývoja „Prognóza rozvoja vedy a techniky“ bude pripravený v súlade s postupom prípravy tématického štátneho programu výskumu a vývoja stanoveným v návrhu zákona o vede a technike. Bude vypracovaný návrh obsahu „Prognózy rozvoja vedy a techniky“ a stanovené financovanie jej vypracovania z účelových prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie štátnych programov výskumu a vývoja v rozpočtovej kapitole Ministerstva školstva SR. 
Gestorom tohto štátneho programu (tak ako všetkých štátnych programov v zmysle zákona o vede a technike) bude Ministerstvo školstva SR a Realizačnou skupinou vypracovania „Prognózy rozvoja vedy a techniky“ bude Prognostický ústav SAV, ktorý bude zabezpečovať aj manažovanie organizačných štruktúr nevyhnutných pre vypracovanie „Prognózy rozvoja vedy a techniky“ metódou Technologického prognózovania. Doba riešenia – vypracovania „Prognózy rozvoja vedy a techniky“  bude od júna 2002 do konca mája 2004. 
Následne bude v máji 2002 návrh tématického štátneho programu výskumu a vývoja s názvom „Prognóza rozvoja a využívania vedy a techniky do roku 2015“ predložený na schválenie vo vláde SR.  

	„Prognóza rozvoja a využívania vedy a techniky do roku 2015“  bude základným východiskom pre vypracovanie Koncepcie štátnej vednej a technickej politiky do roku 2010.

IV. Záver

Hlavné ciele vypracovania tohto materiálu sú:

1.	Zavedenie a využívanie metódy Technologického prognózovania (Technology Foresight) v oblasti vedy a techniky v Slovenskej republike

2.	Použiť a overiť metódu Technológie prognózovania v oblasti vedy a techniky pre vypracovanie „Prognózy rozvoja a využívania vedy a techniky do roku 2015“

3.	poveriť Prognostický ústav Slovenskej akadémie vied zavedením a permanentným používaním a štúdiom metódy Technologického prognózovania (Technology Foresight), ako metódy prognózovania pre oblasť vedy a techniky v Slovenskej republike.

4.	poveriť Prognostický ústav Slovenskej akadémie vied vypracovaním „Prognózy rozvoja a využívania vedy a techniky do roku 2015“

Na záver je potrebné uviesť, že význam zavedenia a využívania metódy Technologického prognózovania v podmienkach SR pre prognózovanie v oblasti vedy a techniky je oveľa väčší ako sme uviedli. V súčasnosti  je presadzovaný krajinami EÚ aj pre prognózovanie tém dlhodobej cezhraničnej a medzinárodnej spolupráce. Zavedenie používania metódy Technologického prognózovania v SR v  oblasti vedy a techniky umožní, aby v rámci spolupráce krajín V4 boli presnejšie špecifikované témy dlhodobej cezhraničnej spolupráce v oblasti vedy a techniky.