Koncepcia využívania softvérových produktov vo verejnej správe

Obsah
1	ÚVOD
1.1	Účel dokumentu
1.2	Kontext dokumentu
1.3	Štruktúra dokumentu
2	ZHRNUTIE
3	CIELE A VÝCHODISKÁ5
3.1	Ciele koncepcie
3.2	Zámer dokumentu
3.3	Legislatívne požiadavky a obmedzenia
3.3.1	Legislatíva SR
3.3.2	Legislatíva EÚ
3.4	Súvisiace strategické dokumenty
4	KONCEPT VYUŽÍVANIA SW PRODUKTOV
4.1	Vízia využívania SW produktov vo verejnej správe
4.2	Požiadavky na využívanie SW produktov
4.2.1	Požiadavky formulované na úrovni EÚ
4.2.2	Lokálne (slovenské) požiadavky
4.3	Princípy efektívneho využívania SW produktov
4.4	Dosahy implementácie princípov
4.4.1	Podpora otvorených štandardov
4.4.2	Obstarávanie softvéru
4.4.3	Zabezpečenie vzdelávania pre používanie softvéru
4.5	Faktory ovplyňujúce výber softvéru
5	ODPORÚČANIA PRE OPTIMALIZÁCIU VYUŽÍVANIA SW PRODUKTOV
5.1	Oblasť legislatívy
5.2	Oblasť organizácie a procesov
5.3	Oblasť informačných a komunikačných technológií
6	PRÍLOHA
6.1	Základné pojmy používané v dokumente
6.2	Vysvetlenie použitých skratiek

1	Úvod
1.1	Účel dokumentu
Účelom tohto dokumentu je definovať rámcovú stratégiu pre obstaranie, nasadzovanie a prevádzkovanie softvérových produktov v prostredí verejnej správy v Slovenskej republike vychádzajúc z cieľov informatizácie verejnej správy v najbližších rokoch, a to v súlade s požiadavkami a odporúčaniami EÚ.
Dokument nepredstavuje a ani nemá ambíciu definovať stratégiu využívania konkrétnych softvérových produktov na úrovni jednotlivých orgánov a inštitúcií verejnej správy. 
1.2	Kontext dokumentu
Na základe uznesenia vlády SR č. 950 z 17. decembra 2008 k správe o plnení multilicenčnej zmluvy Microsoft Enterprise Agreement a návrhu jej pokračovania bolo uložené ministrovi financií zabezpečiť vypracovanie koncepcie využívania softvérových produktov vo verejnej správe do 30. júna 2009.
1.3	Štruktúra dokumentu
Dokument je členený do nasledovných kapitol:
•	Zhrnutie 
•	Ciele a východiská koncepcie
•	Koncept využívania SW produktov
•	Odporúčania pre optimalizáciu využívania SW produktov

2	Zhrnutie
Nové požiadavky kladené na informatizáciu verejnej správy budú vyžadovať aj nový pohľad na využívanie softvérových produktov. Verejná správa musí zabezpečiť interoperabilitu, transparentnosť, bezpečnosť a flexibilitu informačných systémov, ako aj hospodárne využívanie rozpočtových zdrojov pri ich nákupe a prevádzkovaní. V strednom a dlhodobom horizonte je cieľom verejnej správy znižovanie nákladov. Preto bude nevyhnutné zohľadňovať oveľa širšie spektrum možností na obstaranie potrebného softvéru, ako tomu bolo doteraz. Ako ukazujú trendy z Európskej únie, zvýšená dostupnosť alternatívnych riešení vo všetkých oblastiach softvérových technológií – od operačných systémov až po aplikačný softvér – vytvára priestor na optimalizáciu výberu pre účely verejnej správy. 
Sofvérový priemysel sa vyvíja veľmi dynamicky a veľmi často prináša na trh nové a pre zákazníkov atraktívne zlepšenia. Stále viac a viac inštitúcií verejnej správy v Európe si vyberá softvér založený na otvorených štandardoch na dodávku svojich IT služieb. Dôvodom je, že portfólio softvérových produktov, postavených na otvorených štandardoch prináša signifikantný efekt z pohľadu znižovania celkových nákladov na vlastníctvo a umožňuje budovať architektúru, ktorá ostáva pod kontrolou verejnej správy. Nemenej dôležitým dôvodom je aj interoperabilita a poskytovanie nediskriminačných, všeobecne dostupných elektronických služieb. 
Verejná správa na Slovensku musí prijať efektívne opatrenia, ktoré usmernia budúce využívanie softvérových produktov vo verejnej správe a umožnia znižovanie nákladov a rizík spojených s budovaním a prevádzkovaním informačných systémov. Tieto opatrenia sú založené na sade princípov, ktoré zohľadňujú požiadavky EÚ ako aj lokálne požiadavky (napr. vyplývajúce zo zámerov OPIS) a dotýkajú sa legislatívnej, organizačno-procesnej oblasti a oblasti informačných technológií. Opatrenia smerujú k maximalizácii návratnosti a prínosov z verejných investícií, pomáhajú získať väčšiu flexibilitu pri výbere, vo vývoji, úpravách a integrácii informačných systémov a podporujú konkurenčné prostredie IT dodávateľov (IT ekosystém) pre verejnú správu. 
Strategickou víziou je dosiahnutie stavu, kde IT ekosystém verejnej správy bude flexibilný, otvorený a nezávislý. Bude charakterizovaný nediskriminačným prístupom k jednotlivým výrobcom alebo poskytovateľom softvéru a aktívnou podporou inovácií. Navrhované opatrenia prispejú v konečnom dôsledku k tomu, čo očakávajú daňovníci  - že peniaze odvedené štátu budú vynaložené efektívne a že za ne získajú čo najvyššiu možnú hodnotu.
3	Ciele a východiská
Rozhodnutie o vypracovaní koncepcie vychádza z potreby usmerniť využívanie softvérových produktov vo verejnej správe. Takéto rozhodnutie predstavuje významný strategický krok, ktorý umožní efektívnejšie naplniť náročné ciele informatizácie verejnej správy v najbližších rokoch, a to v súlade s požiadavkami a odporúčaniami EÚ.

Obr 1: Kontext koncepcie
3.1	Ciele koncepcie
Koncepcia využívania softvérových produktov je nástrojom, ktorý pomôže nastaviť strategické            smerovanie verejnej správy v oblasti využívania softvérových produktov tak, aby bolo možné dosiahnuť:
•	Znižovanie nákladov na implementáciu a prevádzku informačných systémov 
•	Flexibilitu pri výbere, vo vývoji, úpravách a integrácii informačných systémov 
•	Interoperabilitu informačných systémov 
•	Zabezpečenie kontinuity prevádzky informačných systémov
3.2	Zámer dokumentu
Zámerom dokumentu je:
•	dosiahnutie jednotného chápania nového prístupu k využívaniu softvérových produktov vo verejnej správe
•	identifikácia možností na úsporu nákladov počas celého životného cyklu využívania softvérových produktov vo verejnej správe
•	identifikácia následných krokov potrebných na realizáciu princípov efektívneho využitia softvérových produktov v nasledujúcich rokoch.
3.3	Legislatívne požiadavky a obmedzenia
Koncepcia využívania softvérových produktov vo verejnej správe bola spracovaná v súlade s nasledujúcou legislatívou:
3.3.1	Legislatíva SR
•	Zákon č. 275/2006 Z.  z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	Zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	Výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky z 8. septembra 2008 č. MF/013261/2008-132 o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy
•	Zákon č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov
3.3.2	Legislatíva EÚ
•	Európsky interoperabilný rámec  (European Interoperability Framework) verzia 1.0 bol prijatý rozhodnutím Európskeho parlamentu č. 2004/387/EC  dňa 21. apríla 2004 ako odpoveď na Akčný plán eEurope 2005 s cieľom vydať rámec na podporu paneurópskych  eGovernment služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov. Tento legislatívny rámec bude v roku 2009 aktualizovaný (verzia 2.0, v súčasnosti v pripomienkovom konaní).
•	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby.
•	Príručka pre verejné obstarávanie a Open Source softvér (Guideline on Public Procurement and Open Source Software), publikovaná v októbri 2008 inštitúciou The Open Source Observatory and Repository (OSOR), ktorá bola zriadená Európskou komisiou. Tento dokument odporúča postupy pre  verejné obstarávanie softvéru tak, aby nedochádzalo k diskriminácii otvoreného softvéru.

3.4	Súvisiace strategické dokumenty
Zo strategického pohľadu, rozvoj IS vo verejnej správe musí zohľadniť ciele informatizácie zakotvené v nasledujúcich riadiacich dokumentoch: 
•	Stratégia informatizácie verejnej správy schválená uznesením vlády SR č. 131 zo dňa 27. 2. 2008, ktorá obsahuje strategické ciele v oblasti informatizácie verejnej správy do roku 2013.

•	Národná koncepcia informatizácie verejnej správy (ďalej len „NKIVS“), schválená uznesením vlády SR č. 331 zo dňa 21. 5. 2008. Koncepcia definuje architektúru integrovaného informačného systému, princípy a priority informatizácie verejnej správy.

•	Operačný program Informatizácia spoločnosti zo dňa 17. septembra 2007. OPIS je referenčným dokumentom, na ktorého základe bude poskytovaná podpora na projekty eGovernmentu, digitalizácie a sprístupňovanie obsahu pamäťových a fondových inštitúcií a širokopásmového internetu. Obsahuje popis horizontálneho riadenia projektov informatizácie,  ktorého prostredníctvom bude zabezpečená interoperabilita všetkých IS, ktoré budú rozvíjané z prostriedkov štrukturálnych fondov (SF) v programovom období 2007 - 2013.
4	Koncept využívania softvérových produktov 

Nové požiadavky kladené na informatizáciu verejnej správy budú vyžadovať aj nový pohľad na využívanie softvérových produktov. Bude nevyhnutné zohľadňovať oveľa širšie spektrum možností na obstaranie potrebného softvéru, ako tomu bolo do schválenia tohto dokumentu. Dnes už možnosti siahajú cez nákup komerčného (proprietárneho) softvéru, cez vývoj softvéru na zákazku (buď vlastnými pracovníkmi, alebo externými dodávateľmi), cez používanie bezplatného softvéru (freeware), až po použitie Open Source riešení.  

Ako ukazujú trendy z Európskej únie, zvýšená dostupnosť alternatívnych riešení vo všetkých oblastiach softvérových technológií – od operačných systémov až po aplikačný softvér – vytvára priestor na optimalizáciu výberu pre účely verejnej správy. Faktory, ktoré ovplyvnia rozhodovanie o výbere softvérovej alternatívy zahŕňajú okrem iných aj naplnenie požiadaviek používateľov, vyspelosť SW produktu, interoperabilitu, súlad s otvorenými štandardami a pod. 

Cieľový stav je charakterizovaný nediskriminačným prístupom k jednotlivým zdrojom, výrobcom alebo poskytovateľom softvéru, podporou inovácií, dodržiavaním otvorených štandardov, ako aj budovaním stabilného a nezávislého IT ekosystému. Prvým krokom k zachyteniu existujúcich trendov a k systematickému prístupu k tejto problematike je formulácia vízie, sumarizácia požiadaviek a princípov, ktoré vytvoria „odrazový mostík“ pre následné zhodnotenie dosahov a formuláciu odporúčaní.

Obr 2: Komponenty koncepcie
4.1	Vízia využívania SW produktov vo verejnej správe
Efektívne využívanie softvérových produktov vo verejnej správe znamená predovšetkým znižovanie nákladov a rizík spojených s budovaním a prevádzkovaním informačných systémov. Splnenie takéhoto dlhodobého cieľa umožní dosiahnuť nasledovné: 
•	Získavať najlepšiu hodnotu vzhľadom na investované finančné prostriedky 
•	Maximalizovať návratnosť a prínosy z verejných investícii  
•	Poskytovať väčšiu flexibilitu pri výbere, vo vývoji, úpravách a integrácii informačných systémov 
•	Zabezpečiť interoperabilitu informačných systémov verejnej správy
•	Podporiť znovu použitie softvéru v rámci viacerých inštitúcií verejnej správy.
•	Podporiť konkurenčné prostredie IT dodávateľov (IT ekosystém) pre verejnú správu
4.2	Požiadavky na využívanie SW produktov
Správne pochopenie požiadaviek na využívanie softvéru vo verejnej správe na začiatku celého procesu je predpokladom pre realizáciu správnych rozhodnutí o jednotlivých alternatívach v ďalších fázach. Okrem lokálnych požiadaviek, ktoré odzrkadľujú potreby verejnej správy na Slovensku, je nutné brať do úvahy aj požiadavky formulované na úrovni EÚ.
4.2.1	Požiadavky formulované na úrovni EÚ
Politika EÚ týkajúca sa využívania softvéru vo verejnej správe vychádza z politického rámca, ktorý sa operia o nasledovné požiadavky:
4.2.1.1	Univerzálny prístup 
Požiadavka EÚ je nediskriminačný prístup k eGovernment službám (tzv. inclusion). Znamená to, že prístup k informáciám prostredníctvom softvérových nástrojov má byť umožnený všetkým občanom univerzálnym spôsobom bez obmedzení. 
4.2.1.2	Nezávislosť a lokálna kontrola 
Pre inštitúcie verejnej správy je možnosť modifikovať a šíriť softvér mimo kontrolu ľubovoľného dodávateľa chápaná ako významná výhoda. Softvér, ktorého kód je opätovne použiteľný, znamená príležitosť na jeho širšie využitie za dostupnejšie ceny. Nemenej významným je aj vedľajší efekt naplnenia tejto požiadavky, ktorý znamená podporu lokálneho ekonomického rozvoja a jeho rast. 
4.2.1.3	Transparentnosť
Verejná správa je povinná správať sa vo vzťahu k občanom transparentne. Táto požiadavka zahŕňa aj právo (prostredníctvom na to určených inštitúcií) verifikovať spôsob, akým sú verejné informácie ukladané a spracovávané. V niektorých prípadoch  môže byť nevyhnutné podrobne skúmať zdroj softvéru, ktorý sa používa na špeciálne spravovanie dát (napr. softvér na spracovanie výsledkov volieb). 
4.2.1.4	Interoperabilita 
Požiadavkou EÚ je zabezpečenie interoperability verejnej správy, t. j. schopnosť informačných a komunikačných technológií  podporovať výmenu dát a schopnosť zdieľania informácií a vedomostí medzi inštitúciami navzájom ako aj pri komunikácii s občanmi. Súčasná politika EÚ preferuje softvér založený na otvorených štandardoch, ktorý je plne interoperabilný s ktorýmikoľvek aplikáciami využívajúcimi tie isté štandardy. Konštatuje, že používanie proprietárnych štandardov vedie k zvýšenej závislosti od vybraných dodávateľov softvéru a potláča konkurenciu na trhu. 
4.2.1.5	Bezpečnosť
Dôležitým aspektom využívania SW produktov je dodržiavanie bezpečnostných štandardov podľa spoločnej európskej bezpečnostnej politiky, ktorá je popísaná v dokumente schválenom Radou EÚ. Funkcie ako identifikácia a autentifikácia by mali byť bezpečné, nepopierateľné, dôverné  a maximálne transparentné, aby nemohlo dôjsť k zneužitiu údajov. 
4.2.1.6	Znižovanie nákladov 
Cieľom verejnej správy je znižovanie nákladov v stredno - a dlhodobom horizonte. Zároveň daňovníci očakávajú, že za odvedené peniaze získajú čo najvyššiu možnú hodnotu. Preto je dôležité zabezpečiť, aby rozhodnutia, ktoré v krátkodobom časovom horizonte vyzerajú „dobre“, v dlhodobom časovom horizonte nevyžadovali vyššie náklady a neobmedzovali ďalšie možnosti.

4.2.2	Lokálne (slovenské) požiadavky
4.2.2.1	Požiadavky existujúcich ISVS
Existujúce informačné systémy verejnej správy (ISVS) v súčasnosti využívané jednotlivými inštitúciami verejnej správy sú jedným zo zdrojov dátových a funkčných požiadaviek, potrebných na implementáciu zmien a legislatívnych úprav v snahe poskytovania efektívnych služieb verejnosti a sprístupnenia výmeny informácii medzi jednotlivými inštitúciami.
V súvislosti s ďalším rozvojom aplikačného portfólia ISVS je nutné zdôrazniť úlohu dátových centier verejnej správy pri realizácii zmien. Pri zavádzaní nových a realizovaní významných zmien do existujúceho portfólia aplikácií musí byť tento proces koordinovaný s dátovým centrom na základe zváženia dosahov na technickú a komunikačnú infraštruktúru, rozhrania IS, bezpečnosti predpokladaného riešenia a odhadu nákladov týchto dosahov, ako aj spôsobu posúdenia správnosti riešenia a podmienky akceptácie.
4.2.2.2	Požiadavky na eGovernment vyplývajúce z NKIVS
Významný dosah pre budúce softvérové portfólio bude mať prebiehajúci proces implementácie eGovernment-u. Tento, spolu s  rozvojom existujúcich aplikácií, bude vyvolávať potreby zmien do existujúceho portfólia aplikácií.
Bude nutné prierezovo analyzovať navrhované relevantné aplikácie, aby boli adresované všetky požiadavky NKIVS a prípadné špecifické požiadavky jednotlivých inštitúcií verejnej správy. V nadväznosti na to bude potrebné revidovať súčasné IT systémy vzhľadom na novovytvorený procesný a organizačný model a otvoriť transformačný projekt, ktorého cieľom bude implementácia systémových zmien vrátane možnej reimplementácie systémov, zmien nastavení oprávnení v jednotlivých systémoch, testovania zmien, vytvorenia plánu prechodu, migrácie dát a pod.
4.2.2.3	Požiadavky na trh so službami
Trh so službami na podporu používania softvérových produktov predstavuje pre verejnú správu významný faktor pri rozhodovaní sa o alternatívnych riešeniach. Podporné služby (napr. modifikácie, upgrade, školenia, integračné služby atď.) musia byť cenovo prístupné a ich dodávatelia musia garantovať požadovanú servisnú úroveň. Významným faktorom pre verejnú správu je aj geografická dostupnosť služieb vzhľadom na rozloženie jednotlivých inštitúcií na území Slovenska.
4.2.2.4	Požiadavky na dostupnosť znalostí 
Na implementáciu a prevádzku špecifických riešení vytvorených pre účely verejnej správy a ich dlhodobú udržateľnosť sú nevyhnutné hlboké znalosti jednotlivých SW produktov. V prípade rozsiahlej transformácie verejnej správy nejde len o kvalitu, ale aj o kvantitu vývojárskych, integračných ako aj manažérskych zručností. Tieto znalosti a zručnosti musia byť dostupné buď priamo na strane verejnej správy (napr. prostredníctvom dátového centra), alebo nepriamo dostupné prostredníctvom dôveryhodných externých poskytovateľov služieb. 
4.3	Princípy efektívneho využívania SW produktov

Nasledovné princípy predstavujú východiská pre využívanie SW produktov určených pre informatizáciu verejnej správy. Dôsledná aplikácia týchto princípov pri implementácii SW produktov vo verejnej správe umožní nákladovo efektívne využívanie SW a zároveň podporí interoperabilitu nielen na národnej, ale aj na európskej úrovni. Princípy vyplývajú zo všeobecne uznávaných princípov e-Governmentu, akceptovaných viacerými členskými štátmi EÚ:

Kategória	Princípy	
Obstarávanie softvéru
	P1.	Pri obstarávaní  softvéru sú hlavným kritériom tzv. celkové náklady na vlastníctvo softvéru (Total Cost of Ownership). Jednotlivé alternatívy musia byť posudzované vzhľadom na priame aj nepriame náklady počas celého životného cyklu softvéru.
P2.	Verejná správa pri obstarávaní softvéru zabezpečí rovnaké podmienky pre posudzovanie softvéru. 
P3.	Pri obstarávaní softvéru na základe dlhodobého kontraktu, musia byť vyčíslené a zohľadnené náklady na prípadné odstúpenie od používania licencie (po ukončení trvania kontraktu). 
P4.	Verejná správa sa bude všade tam, kde je to možné, vyvarovať tzv. uzamknutia sa prostredníctvom dlhodobého kontraktu s jediným dodávateľom. Každá viacročná zmluva musí obsahovať klauzulu o možnosti ukončenia kontraktu bez penalizácie.
P5.	V prípade, že dodávateľ ponúka softvér tretej strany, jeho cena musí byť plne transparentná. V prípade, že na tento softvér existuje rámcová dohoda platná v celej  verejnej správe, uplatní sa  obstarávanie prostredníctvom tejto zmluvy.	
Podpora otvorených štandardov
	P6.	Verejná správa bude používať otvorené štandardy pri špecifikácii na obstarávaný softvér a bude požadovať také softvérové riešenia, ktoré sú v súlade s otvorenými štandardmi. 
P7.	Verejná správa bude vyžadovať, aby sa otvorené štandardy premietali do štandardov pre informačné systémy verejnej správy.	
Zabezpečenie znovu použitia softvéru	P8.	Všade tam, kde verejná správa už disponuje majetkovými právami k systému, návrhu alebo architektúre, očakáva sa jej znovu použitie, čo bude zohľadnené vo všetkých zmluvných vzťahoch.  
P9.	Verejná správa zabezpečí legálne používanie softvéru, ktorý bol vytvorený na zákazku ako súčasť plnenia zmluvy a jeho zdrojových kódov, ako aj balíkového softvéru, rešpektujúc výlučné práva duševného vlastníctva podľa osobitných predpisov. 
P10.	Pri nákupe softvéru sa bude verejná správa prezentovať ako jedna entita a tým zabezpečí  prenositeľnosť licencií. Všade tam, kde to bude potrebné, budú uzatvárané multilicenčné zmluvy, ktoré umožnia množstvové zľavy. 
P11.	Pre softvér vytvorený na zákazku v rámci inštitúcií verejnej správy bude požadovaná dodávka vo forme tzv. EUPL licencie všade tam, kde je to možné.	
Tab 1: Princípy efektívneho využívania SW produktov
4.4	Dosahy implementácie princípov
Nasledujúce podkapitoly obsahujú zhodnotenie dosahov vyššie uvedených princípov na rôzne aspekty využívania softvéru vo verejnej správe:
4.4.1	Podpora otvorených štandardov
Služby verejnej správy by podľa najlepších praktík mali poskytovať prístup na základe otvorených štandardov. Predovšetkým by nikdy nemali vyžadovať od verejnej správy a ani od verejnosti nákup alebo využitie systémov od špecifických dodávateľov pre prístup k verejným službám: toto by znamenalo neprípustné štátom podporované budovanie monopolistického postavenia vybraných dodávateľov. 
Najlepšia prax pri obstarávaní softvéru pre verejnú správu predstavuje použitie otvorených štandardov. Softvér založený na otvorených štandardoch je definovaný jeho ekonomickým efektom – je to živná pôda pre tvorbu plne konkurenčného prostredia. Podporovanie proprietárnych štandardov bez posilňovania plne konkurenčného prostredia na trhu škodí, čo je v dlhodobom časovom horizonte veľmi nákladné. I keď softvér založený na otvorených štandardoch nemusí byť vždy dostupný, verejná správa by mala podporovať jeho vývoj a vyjadriť prikláňanie sa k softvéru založenom na otvorených štandardoch tým, že bude preferovať takýto softvér pri nových obstarávaniach vždy, keď to bude možné. 
Otvorené štandardy sú vďaka svojej povahe otvorenosti dostupné širokej škále dodávateľov za minimálne (alebo žiadne) poplatky. To zvyšuje penetráciu technológií na trhu a dáva možnosť výberu pre obstarávateľa. Softvér založený na otvorených štandardoch je interoperabilný s ktorýmikoľvek aplikáciami, ktoré využívajú tie isté štandardy. Nákupcovia softvéru sa musia snažiť dosiahnuť „nezávislosť od dodávateľov“, z čoho vyplýva možnosť zmeny softvérových produktov alebo ich výrobcov v budúcnosti bez straty dát alebo markantnej straty funkcionality. Otvorené štandardy môžu byť základom pre IT architektúru, ktorá ostáva pod kontrolou verejnej správy.
4.4.2	Obstarávanie softvéru
Verejné obstarávanie musí zabezpečiť optimalizáciu investícii do nákupu ľubovoľných softvérových komponentov. Optimalizáciu možno dosiahnuť prostredníctvom Open Source riešení, proprietárnymi riešeniami alebo aj ich kombináciou. Rozhodnutia musia byť urobené na individuálnej báze. Pri  obstarávaní softvéru sú hlavným kritériom tzv. celkové náklady na vlastníctvo softvéru (TCO). Jednotlivé alternatívy musia byť posudzované vzhľadom na priame aj nepriame náklady počas celého životného cyklu softvéru (3 - 5 rokov). 

Náklady musia zahŕňať minimálne:
•	Náklady na nákup alebo zapožičanie licencie
•	Náklady na inštaláciu
•	Náklady na údržbu softvéru (ročný poplatok výrobcovi softvéru)
•	Náklady na (nevyhnutný) upgrade softvéru
•	Náklady na školenie používateľov a správcov
•	Náklady na odstúpenie od používania softvéru (tzv. výstupné náklady)
Verejná správa pri obstarávaní softvéru bude vyžadovať detailné informácie o štruktúre ceny diela tak, aby bolo možné jasne identifikovať vyššie uvedené nákladové položky. Cena licencií musí byť v každom prípade oddelená od ceny za implementáciu IS.
Obstarávanie zabezpečí rovnaké podmienky pre posudzovanie každého typu softvéru. Pri obstarávaní je nevyhnutné zabezpečiť súlad so štandardmi pre informačné systémy verejnej správy.
Cesta, ako dosiahnuť efektívne fungujúce  verejné obstarávanie, je nasledovná:
1)	Definovať požiadavky na obstarávanie prostredníctvom technologických štandardov, nie individuálnym vymenovávaním (konkrétnych) produktov
2)	Explicitne vylúčiť z požiadaviek  obstarávateľa požiadavku na kompatibilitu s proprietárnymi technológiami.
3)	Striktne požadovať dodržiavanie interoperability cez plne implementované otvorené štandardy na rozhraní systémov a preferovať implementáciu otvorených štandardov medzi modulmi v rámci jedného systému.
4.4.3	Zabezpečenie vzdelávania pre používanie softvéru
Nevyhnutnou súčasťou efektívneho využívania SW produktov je zabezpečenie vzdelávania pre koncových používateľov a správcov. Toto vzdelávanie by malo byť pre celú verejnú správu poskytnúť:
•	Povedomie o softvérových produktoch
•	Potrebné zručnosti v jednotlivých oblastiach používania softvéru
•	Jednotné chápanie licencovania, podpory a komerčných podmienok
Vzdelávanie musí byť realizované na pravidelnej báze a (v závislosti od skupín používateľov) testované, resp. certifikované nezávislými autoritami.

4.5	Faktory ovplyvňujúce výber softvéru

Pri výbere konkrétneho softvéru je nevyhnutné preskúmať špecifické podmienky, klady a zápory vo všetkých uvedených oblastiach pre každého jedného kandidáta. Hlavným diferenciátorom je veľmi často veľkosť a vyspelosť podpornej komunity alebo podporujúcej firmy, vďaka čomu môže počet a kvalita konkrétnych pozitívnych vlastností istého riešenia ďaleko prevyšovať počet nevýhod. Zdroje priamych a nepriamych nákladov softvéru sú nasledujúce:	

Oblasť	Faktory	
Vznik, integrácia a nasadenie 	•	Obstarávacie náklady licencií
•	Ročné náklady licencií
•	Zmluva o podpore
•	Bezpečnosť
•	Kvalita produktu
•	Škálovateľnosť
•	Spoľahlivosť
•	Kalendár aktualizácií
•	Otvorené štandardy
•	Integrácia
•	Flexibilita
•	Vlastný vývoj pomocou API
•	Zásah do zdrojového kódu
•	Preklad / lokalizácia
•	Poistenie / odškodnenie
•	Jednoduchosť nasadenia	
Používanie, údržba a rozšírenie	•	Nové funkcionality
•	Podporné nástroje
•	Dokumentácia
•	Správa
•	Zábehová krivka
•	Produktivita
•	Nevyhnutný upgrade, odstraňovanie chýb záplatami
•	Identifikovanie a hlásenie chýb vzniknutých počas prevádzky	
Koniec životného cyklu	•	Vyradenie
•	Opätovné použitie
•	Schopnosť plniť krátkodobé / strategické ciele
•	Archivácia /Konverzia dát	
Tab 2: Faktory ovplyvňujúce výber softvéru

5	Odporúčania pre optimalizáciu využívania softvérových produktov

Optimalizácia využívania softvérových produktov vo verejnej správe znamená implementáciu princípov uvedených v kapitole 4.3.  Bude to vyžadovať množinu opatrení, ktoré je možné rozdeliť na dve skupiny: Krátkodobé opatrenia, ktoré slúžia na vytvorenie nutných podmienok, ktoré umožnia následnú transformáciu existujúceho IT ekosystému podľa princípov uvedených v kapitole 4.3. Konkrétne odporúčania v oblastiach legislatívnej, organizačnej, procesnej a IT sa nachádzajú v nasledujúcich kapitolách. Dlhodobé opatrenia sú najmä technologického charakteru a budú realizované na základe plánov na optimalizáciu využívania SW.
5.1	Oblasť legislatívy
V oblasti legislatívy navrhujeme nasledovné:
1.	Verejné obstarávanie:  Vypracovať metodické usmernenie, ktoré bude upravovať pravidlá pre obstarávanie softvérových produktov vo verejnej správe na základe princípov z kapitoly 4.3 (viď princípy P1, P2,  P3, P4, P6,  P9, P10, P11) a bude zameraný špecificky na  obstarávanie softvérových produktov vo verejnej správe.

2.	Štandardizácia:  Novelizovať výnos MF/013261/2008-132 o štandardoch tak, aby:
•	Definoval pojmy „otvorené štandardy“ a „otvorený softvér“
•	Dosiahol súlad s finálnou verziou EIF 2.0 (http://ec.europa.eu/idabc)
 
3.	Zmluvné vzťahy:  
a.	Pre všetky zmluvy, ktorých súčasťou je vývoj alebo dodávka softvéru, zapracovať princípy P3, P4, P5, P6, P7, P8, P9, P10 a P11 z kapitoly 4.3 tak, aby boli právne vymožiteľné. 
b.	V prípade implementácie projektov v rámci OP IS bude potrebné  princípy v bode a) zohľadniť v Zmluve o poskytnutí nenávratného finančného príspevku (ďalej len „NFP“). Okrem toho bude potrebné zabezpečiť používanie softvéru, ktorý bol vytvorený na zákazku ako súčasť plnenia zmluvy, jeho zdrojových kódov, jeho kastomizáciu, ako aj súvisiacu dokumentáciu v súlade s výlučnými právami duševného vlastníctva podľa osobitných predpisov. Licencie nadobudnuté z prostriedkov NFP musia byť dostupné pre všetky inštitúcie verejnej správy bez akýchkoľvek obmedzení.
c.	Pre všetky zmluvy, ktorých súčasťou je vývoj alebo dodávka softvéru, sa odporúča aby zmluva obsahovala nasledujúce časti :
•	reakčné časy SLA
•	záručný čas
•	klasifikácia defektov a ich odstránenie
•	eskalačné postupy a reakčné časy, 
•	postupy na riešenie zmien, 
•	akceptačné kritériá (automatická akceptácia), 
•	platobné míľniky, 
•	práva na dielo a zdrojový kód, 
•	práva na použité patenty a duševné vlastníctvo, 
•	rozsah dodávanej dokumentácie
•	závislosti medzi projektmi tak, aby nebolo zastavené financovanie z dôvodu omeškania iných projektov
•	rozpis nákladov, aby boli jasne oddeliteľné náklady na licencie a implementáciu
5.2	Oblasť organizácie a procesov
Preto v oblasti organizačnej a procesnej sú odporúčania :
1.	Zabezpečiť propagáciu otvorených štandardov a technológií vo verejnej správe a ich používanie.
2.	Zabezpečiť centrálnu správu licencií a súvisiacich zmlúv pre celú verejnú správu. 
3.	Vykonávať pravidelné softvérové audity na získanie informácií o aktuálne používanom softvéri, nakúpených alebo využívaných licenciách a o ich reálnom využití. Výsledky auditu použiť ako vstupy pre optimalizáciu zmluvných vzťahov a prevádzkových nákladov cez riadenú transformáciu ISVS. 
5.3	Oblasť informačných a komunikačných technológií
V tejto oblasti odporúčame vykonať nasledujúce opatrenia:
1.	Obstarávať nové riešenia pre ISVS a OPIS v zmysle princípov uvedených v kapitole 4.3.
2.	Vypracovať plány na optimalizáciu využívania SW na báze zhodnotenia dosahu na ISVS.  Významným spúšťačom zmien v IT infraštruktúre verejnej správy môžu byť:
a)	periodické upgrady (funkčné alebo technické)
b)	výmena IS v dôsledku, napríklad:
•	legislatívnej zmeny
•	potreby nových funkcionalít 
•	požiadavky na redukciu investičných a prevádzkových nákladov. 
3.	Rámcové zmluvy s majoritnými dodávateľmi IS a IT uzatvárať s možnosťou odstúpenia vo výročný deň podpísania zmluvy.

6	Príloha
6.1	Základné pojmy používané v dokumente
Pojem	Definícia	
Softvér	Softvér (SW) je označenie pre programové vybavenie počítača alebo súhrn počítačových programov, ktoré sa dajú použiť na počítačovom zariadení. Počítačový program je chránený v zmysle § 7 ods. 1 písm. a) zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov.	
Hardvér	Hardvér (HW) je súhrnný názov pre technické vybavenie počítača a počítačových komponentov.	
Otvorené štandardy	Otvorené štandardy sú špecifikácie softvérových rozhraní, protokolov, dát, formátov súborov a pod., ktoré sú detailne popísané a publikované bez obmedzení, ktoré by mohli limitovať ich implementáciu alebo umožňovať skrytú konkurenčnú výhodu.	
Obstaranie softvéru	Obstaranie softvéru je nákup komerčného (proprietárneho) softvéru a vývoj softvéru na zákazku prostredníctvom verejného obstarávania, vývoj softvéru vlastnými pracovníkmi verejnej správy, alebo nadobudnutie voľne prístupného a bezplatného (freeware, OSS) softvéru pre účely verejnej správy.	
Proprietárny (komerčný) softvér	Proprietárny softvér je softvér, na ktorý má právny nárok jedna strana. Podmienky použitia pre ostatné strany sú definované zmluvne (licenčnými zmluvami). Tieto podmienky môžu obsahovať rôzne obmedzenia na používanie a kopírovanie ale aj privilégiá na zdieľanie, prispôsobenie a prístup k jeho zdrojovému kódu. 	
OEM softvér	OEM (Original Equipment Manufacturer) je spôsob licencovania proprietárneho softvéru pre HW dodávateľov. Softvér je predávaný vo  veľkom množstve predajcovi a predajca predáva softvér iba v spojení s definovaným hardvérom. Predaj OEM softvéru bez hardvéru je nelegálne. Výrobca predá OEM softvér predajcovi bez balenia, manuálov a inštalačných inštrukcií. Predajca softvér nainštaluje na predávaný hardvér a vytvorí inštalačné CD, ktoré je súčasťou dodávky hardvéru.	
Voľný softvér (freeware)	Tento software je šírený zadarmo, je možné ho získať napríklad stiahnutím z internetu, alebo z CD. Softvér je možné používať zadarmo po neobmedzený čas, je možné ho šíriť ďalej bez obmedzení, alebo len za určitých podmienok. Podmienky používania a šírenia softvéru sú obvykle definované v licenčných podmienkach. Nie je dovolené, podobne ako u shareware, ho šíriť za úplatu, a teda s cieľom zisku. Z definície freeware tiež plynie, že autorské práva prináležia autorovi, nie je dovolené bez súhlasu autora meniť programový kód produktu, alebo ho upravovať pre komerčné účely.	
Shareware softvér	Shareware softvér je dostupný podobne ako freeware. Jeho licenčné podmienky umožňujú jeho používanie s rôznou kombináciou obmedzení, napr. čiastočná funkčnosť alebo na obmedzený čas, definovaný v licenčných podmienkach (často  je to 30 dní). Po uplynutí tohto času je nutné buď softvér zakúpiť alebo odinštalovať.	
Open Source softvér	Open Source softvér je vydaný pod licenciou odsúhlasenou Iniciatívou pre open source (v preklade Open Source Initiative – OSI). Licencia musí spĺňať desať (10) definovaných kritérií, medzi ktoré patrí právo: prístupu k zdrojovému kódu, voľnej distribúcie a odvodenej tvorby. Open source softvér nemá špecifického vlastníka autorských práv a môže byť legálne modifikovaný používateľom.	
Open Source iniciatíva	Open Source iniciatíva (Open Source Initiative alebo OSI) je nezisková organizácia, ktorá sa venuje podpore a propagácii Open Source komunity, a to hlavne prostredníctvom OSI certifikačného programu.  	
Tab 3: Základné pojmy
6.2	Vysvetlenie použitých skratiek
EIF	European Interoperabilty Framework - Európsky interoperabilný rámec  	
EUPL	European Union Public Licence – Verejná licencia Európskej únie	
EULA	End user license agreement - Linenčná zmluva pre koncového používateľa	
FL/OSS	Free/Libre Open Source Software -  Voľný Open Source Softvér	
HW	Hardware – Hardvér	
ICT	Information and Communication Technologies - Informačno-komunikačné technológie	
IS	Information System - Informačný systém	
ISVS	Informačný systém verejnej správy	
IT	Information technologies - Informačné technológie	
OEM	Original Equipment Manufacturer – Originálny výrobca zariadenia.	
OPIS	Operačný program informatizácia spoločnosti	
OS	Operating System -  Operačný systém	
OSI	Open Source Initiative – Open Source iniciatíva	
OSS	Open Source software - Open Source softvér	
SLA	Service Level Agreement – Dohoda o úrovni poskytovaných služieb	
SOA	Service Oriented Architecture – architektúra orientovaná na služby	
SW	Software - Softvér	
TCO	Total Cost of Ownership – Celkové náklady na vlastníctvo	
Tab 4: Použité skratky