Správa o zabezpečení realizácie Imunizačného programu 
v  zmysle odporúčaní SZO a EK.

	Imunizačný program obsahuje komplex opatrení pri tých ochoreniach, ktorým sa dá predchádzať očkovaním. Okrem očkovania zahŕňa aj kontrolu očkovania a preočkovanosti, sledovanie a analýzu stavu imunity, sledovanie cirkulácie pôvodcov nákazy v populácií, resp.       vo vonkajšom prostredí, metodiku diagnostiky, epidemiologické vyšetrovania a opatrenia v ohnisku nákazy. Obsahuje tiež zásady pre dovoz a použitie očkovacích látok, pre ich transport, uskladňovanie a manipuláciu. 
Jednou z kľúčových úloh presadzovaných Svetovou zdravotníckou organizáciou (SZO)       v prevencii vzniku a šírenia nákaz je dosiahnutie vysokej zaočkovanosti pri dodržaní správnych zásad imunizačnej praxe. Slovenská republika sa od roku 1986 riadi jednotným Imunizačným programom, ktorého cieľom je  eliminovať až eradikovať výskyt prenosných ochorení dôsledným zabezpečovaním imunizácie najmä detskej populácie. Jeho realizácia zahŕňa celý rad činností, z ktorých prioritné sú očkovanie populácie,  kontrola zaočkovanosti a jej efektu, t.j. hodnotenie imunitného stavu populácie a  epidemiologická a laboratórna surveillance infekčných ochorení.
Na zabezpečení, realizácii a vyhodnocovaní Imunizačného programu sa podieľajú epidemiológovia štátnych zdravotných ústavov v SR v spolupráci s pediatrami, imunológmi, mikrobiológmi a ďalšími odborníkmi. Program sa plánuje a plní v súlade s odporúčaniami SZO a v súlade s realizáciou očkovania v krajinách Európskej únie. Úlohy, ktoré SZO stanovila do roku 2000 v programe “Zdravie pre všetkých do roku 2000”, boli v SR  splnené. 
Od roku 2001 sa  Imunizačný program  zabezpečuje v súlade s cieľmi  programu SZO č.7  “Zdravie pre všetkých v 21. storočí." Tieto ciele predpokladajú  v časovom horizonte 5 – 10 rokov redukciu, elimináciu až eradikáciu (vykorenenie) nasledovných infekčných ochorení: 	

Ciele európskeho regiónu SZO
	
Časový horizont		Ochorenie				Cieľ								
2000				detská obrna			eliminácia prenosu	
2003 				detská obrna			certifikácia eradikácie
2005				neonatálny tetanus		eliminácia		
2007 				osýpky				eliminácia
2010 				osýpky				certifikácia eliminácie
2010 				záškrt				< 0,1/100 000
2010 				nosičstvo VHB		redukcia o 80%	
2010 				mumps, čierny kašeľ, Hib	< 1/100 000	
2010 				kongenitálna rubeola		< 0,01/1000 živonarodených	
2010 				kongenitálny syfilis		< 0,01/1000 živonarodených	
2015 				malária			< 5/100 000, žiadne úmrtia
2015				HIV, AIDS, STD,		redukcia incidencie,                   
TBC, ARI,			mortality, následkov	
hnačkové ochorenia

Dôsledným  plnením úloh  Imunizačného programu sa podarilo väčšinu uvedených cieľov v SR dosiahnuť. Vďaka vysokej zaočkovanosti detí došlo už v roku 1960  k eliminácii poliomyelitídy a novorodeneckého tetanu. Od 60. rokov sa neevidovalo ochorenie na tetanus u detí a mladistvých. Po roku 1969 sa zaznamenali len ojedinelé prípady diftérie a posledné ochorenie v SR bolo hlásené  v roku 1980. Posledné ochorenie na osýpky sa hlásilo v roku 1998 a u ostatných nákaz Imunizačného programu sa chorobnosť pohybuje na veľmi nízkych hodnotách. Očkovaním proti vírusovej hepatitíde typu B (VHB) u vybraných skupín populácie vo zvýšenom riziku nákazy (zdravotnícki pracovníci, novorodenci HBsAg pozitívnych matiek a ďalší) došlo k významnému poklesu chorobnosti u tejto skupiny osôb. 
Očkovanie riadi a organizuje  MZ SR – hlavný hygienik SR. Na celoslovenskej úrovni koordináciu očkovania a všetkých úloh v rámci plnenia Imunizačného programu vykonáva ŠZÚ SR  a na úrovni krajov a okresov príslušné štátne zdravotné ústavy. Stratégiu  a taktiku očkovania v SR na základe najnovších vedeckých poznatkov a aktuálnych výsledkov sledovania stavu imunity obyvateľstva  pripravuje ŠZÚ SR v súlade so stanoviskom Pracovnej skupiny MZ SR pre imunizáciu.  
Imunizačný program a imunizačná schéma povinného pravidelného očkovania v SR sú z viacerých hľadísk porovnateľné so schémami vyspelých krajín Európy i  Spojených štátov amerických. Do Imunizačného programu v SR je zaradené pravidelné povinné očkovanie detí proti tuberkulóze, detskej obrne, záškrtu, tetanu, čiernemu kašľu, vírusovej hepatitíde typu B, hemofilovým invazívnym infekciám, osýpkam, ružienke, príušniciam a povinné preočkovanie dospelých proti tetanu,  ako i očkovanie osôb vo vysokom riziku nákazy proti vírusovej hepatitíde typu B a chrípke. Okrem pravidelného povinného očkovania sa v SR odporúčajú a väčšinou aj realizujú nasledovné očkovania: proti vírusovej hepatitíde typu A, meningokokovej meningitíde, pneumokokovým infekciám, chrípke a kliešťovej encefalitíde. 

IMUNIZAČNÁ SCHÉMA
SLOVENSKÁ REPUBLIKA, 2002

Vek	Deň narodenia
1. mesiac	
2.mes.
	3. mes.	5 .mes.	6.  mes.	11. mes.	12. mes.	15. mes.	3. rok (od 24. mesiaca)	6 .rok
(od dovŕšenia  5. roku)	12. rok
(po dovŕšení 11 rokov)	13. rok	14 .rok
(po dovŕšení 13 rokov)	

Typ očkovania														
TBC	1.dávka													
žltačka typ  B 
HbsAg + matky	1.dávka	2.dávka			3.dávka									
žltačka typ B  
ostatné deti 			1. dávka	2.dávka		3.dávka						Očkovanie adolescentov	
Záškrt, tetanus čierny kašeľ

Haemophilus  infl. typ B 			1.dávka	2.dávka		3.dávka			1.preočkovanie	2.preočkovanie			Len  tetanus
	
Osýpky, ružienka, príušnice								1.dávka			preočk.			

detská obrna *											preočk.

*   Základné očkovanie proti detskej obrne sa vykonáva v kampani v mesiacoch marec a máj v dvoch po sebe idúcich rokoch u detí vo veku od 10. týždňa života.

Očkovacie látky sú hradené podľa jednotlivých druhov očkovania:
a)	zo štátneho rozpočtu prostredníctvom Štátneho zdravotného ústavu v SR - povinné pravidelné očkovanie detí a dospelých, osobitné očkovanie osôb, ktoré sa pri výkone svojej práce vystavujú zvýšenému nebezpečenstvu vybraných infekčných ochorení, mimoriadne očkovanie, 
b)	z prostriedkov zdravotného poistenia, 
c)	z prostriedkov fyzickej alebo právnickej osoby.

Pozn.: V   zmysle zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 boli zo štátneho rozpočtu vyčlenené na zabezpečenie očkovacích látok pre ŠZÚ SR finančné prostriedky v celkovej sume  94,099 mil. Sk a 6 mil. Sk z výnosov hier a lotérií na zabezpečenie očkovania 2-ročných detí žijúcich v lokalitách s veľmi nízkym hygienickým štandardom. 

Finančné prostriedky vynaložené na  očkovanie jedného dieťaťa do 15 rokov sa                  vo vybraných krajinách   Európy  výrazne odlišujú. Pokiaľ napr. v Nemecku na očkovanie 1 dieťaťa pripadá 15 575 Sk, vo Švédsku 4 806 Sk, tak v Českej republike je to už iba 2 044 Sk a na Slovensku iba 1 584 Sk na 1 dieťa do 15 rokov.

Štát
náklady 

             Očkovacia 
      schéma	Rakúsko	Nemecko	Švédsko	Slovensko	Česká republika	
	DTaP-IPV-Hib-HB1      4x  30 Euro	DTaP1+Hib1+IPV1+HB1  4x30 Euro 
+ conj menC1(1) + conj pneumo1  4x20 + 4x22 Euro	DTaP1+IPV1+Hib3x25 Euro	DTwP+Hib+HB  3x6,5 Euro	DTwP+Hib+HB  3x9  + DTwP+Hib 1x 5,2 Euro	
						
	MMR 2x 8 Euro	MMR 2x10 Euro	MMR  2x8 Euro	MMR 2x6 Euro	MMR 3x 3 Euro *	
	dT-IPV  3x8 Euro	Td5 2x10 Euro	IPV 3x4 Euro	Opv 5x0,14 Euro	OPV 5x0,25 Euro	
		Varicella:  22 Euro	DT or DTaP  3 resp 5 Euro	DTwP 2x 1,6 + T 1x0,2 Euro	DTwP 2x 1,6 +  T 1x0,25 Euro	
náklady /
1 dieťa v Euro	160	350	108	36	46	
náklady/
1 dieťa  Sk	7120	15575	4806	1584	2044	

* vakcína českej proveniencie

Efektívnosť Imunizačného programu  v Slovenskej republike dokumentuje takmer nulová chorobnosť na infekčné ochorenia, zaradené do rozšíreného programu imunizácie: záškrt, tetanus, čierny kašeľ, osýpky, ružienka, príušnice, detská obrna.

Chorobnosť na infekčné ochorenia, ktoré sú zaradené do pravidelného
 povinného očkovania
SR, 1960-2001
							                      								                 							             
Ochorenie	1960	1970	1980	1990	1995	2000	2001	
	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	
Záškrt	197	4,9	-	-	1	0,02	-	-	-	-	-	-	-	-	
Tetanus	26	0,7	20	0,4	2	0,04	2	0,04	1	0,02	-	-	-	-	
Čierny kašeľ	2 250	56,4	426	9,4	65	1,3	194	3,7	10	0,2	43	0,8	3	0,06	
Osýpky	14 240	356,7	21 222	468,6	1 480	29,7	99	1,8	2	0,04	-	-	-	-	
Ružienka	•		•		1 489	29,8	17 949	360,2	168	3,2	1 004	18,7	11	0,2	2	0,04	
Príušnice	9 605	192,1	15 961	319,2	22 793	463,8	2 088	39,6	189	3,5	32	0,6	20	0,4	
Detská obrna	46	1,2	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
TBC	7 817	164,1	5 764	106,8	2 896	49,5	1 443	27,4	1 537	28,7	1 111	20,6	1080	20,5	
VHB	•		•		•		•		1 379	27,7	619	11,7	338	6,3	165	3,1	148	2,7	
Hib	V roku 1999 na základe  aktívnej surveillance bolo hlásených 44 prípadov. t. j. chorobnosť 0,8./100 000.
	
abs. – celkový počet ochorení
rel. – chorobnosť /100 000 obyvateľov

Chorobnosť na vybrané infekčné ochorenia,  voči ktorým sa odporúča očkovanie
SR, 1960-2001
											   
Ochorenie	1960	1970	1980	1990	1995	2000	2001	
	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	abs.	rel.	
VHA*	•		•		•		•		4 463	89,6	1 250	23,7	1 346	25,1	1 080	20,0	742	13,7	
Kliešť. encefalitída	217	5,4	7	0,2	20	0,4	14	0,3	89	1,6	92	1,7	75	1,4	
Chrípka	•		•		•		•		•		•		•		•		2 189 650	40 880,6	2 112 919	39 362,9	2 116 227	39 424,6	
Mening.
meningitída	•		•		•		•		•		•		•		•		34	0,64	68	1,3	69	1,3	
*  u osôb vo vysokom riziku nákazy alebo v  mimoriadnych epidemiologických situáciách je vakcína hradená zo štátneho rozpočtu

Prehľad chorobnosti pred a po zavedení pravidelného povinného očkovania detskej populácie proti jednotlivým druhom nákaz, ktorým možno predchádzať očkovaním je na grafe       č. 1- 8  (pozri prílohu).

Celková zaočkovanosť detí u ochorení zaradených do Imunizačného programu dlhodobo prekračuje 95% stanovených SZO. Priemerná celoslovenská zaočkovanosť sa v ostatných 7 rokoch pohybovala na úrovni  98-99%. 

Prehľad zaočkovanosti u vybraných infekčných ochorení
v Slovenskej republike v rokoch 1991 – 2001

Rok	TBC	Detská obrna	D/T	Čierny kašeľ	Osýpky	Mumps	Rubeola	VHB*	Hib**	
1991	89,5	99,2	99,7	99,5	98,0	98,0	98,9	x	x	
1992	90,7	98,6	99,3	99,0	96,2	96,2	97,9	x	x	
1993	99,0	98,6	99,1	98,8	95,6	95,6	98,0	x	x	
1994	99,9	98,0	99,0	98,0	97,0	97,0	97,0	x	x	
1995	98,0	98,0	99,0	98,6	99,0	99,0	99,0	x	x	
1996	98,0	98,1	98,7	98,2	99,0	99,0	99,0	x	x	
1997	90,0	98,2	98,8	98,3	99,3	99,3	99,3	x	x	
1998	92,5	98,3	99,1	98,5	99,1	99,1	99,1	x	x	
1999	95,8	98,6	99,1	98,3	99,3	99,3	99,3	x	x	
2000	94,0	98,3	99,2	98,8	99,2	99,2	99,2	97,8	•		
2001	93,1	98,3	99,4	98,8	99,1	99,1	99,1	99,4	•		
D/T – záškrt / tetanus
*    pravidelné očkovanie dojčiat od r. 1998
**  kontrola zaočkovanosti proti invazívnym hemofilovým infekciám sa vykoná k 31. 8. 2002  

 
Významnou súčasťou plnenia Imunizačného programu je zabezpečovanie medzinárodnej spolupráce, najmä spolupráce so SZO a EÚ  a začlenenie Slovenska do siete pre surveillance infekčných  ochorení.  V rámci skvalitnenia surveillance a prístupového procesu do EÚ sa slovenské verejné zdravotníctvo zapojilo do aktivít SZO a EÚ zameraných na zjednotenie a zefektívnenie monitorovacieho systému prenosných ochorení, ako aj systému rýchleho  varovania pred ohrozením. Slovensko je členom pracovnej skupiny SZO pre harmonizáciu surveillance infekčných ochorení v krajinách centrálnej a východnej Európy a aktívne spolupracuje na viacerých programoch SZO. Z nich dva programy zahŕňajú aj ochorenia, ktorým možno predchádzať očkovaním, a to “Eradikácia detskej obrny” a “Eliminácia osýpok.”

CHARAKTERISTIKA VYBRANÝCH AKTIVÍT

•	Závažnosť a zákernosť infekcie vírusom hepatitídy typu B a fakt, že najmä bezpríznakové infekcie prechádzajú do chronicity a môžu vyústiť až do úmrtia pre cirhózu alebo rakovinu pečene, viedla SZO k vydaniu odporúčania, aby do roku 1997 každá krajina zaradila pravidelné očkovanie detí a podľa možnosti aj adolescentov proti VHB do svojho imunizačného programu.  Z dôvodu nepridelenia finančných prostriedkov v roku 1997 na zabezpečenie očkovacej látky bolo toto očkovanie zaradené do Imunizačného programu SR až v auguste 1998 s tým, že finančné prostriedky pridelené v roku 1998 boli vyčlenené iba na očkovanie dojčiat. Najoptimálnejšia stratégia očkovania proti VHB je však pravidelné očkovanie malých detí aj mladistvých súčasne a zároveň pokračovanie v očkovaní skupín populácie v riziku infekcie. Vzhľadom na skutočnosť, že v SR sa už očkovanie rizikových skupín  populácie a očkovanie dojčiat proti VHB vykonáva, je vhodné ešte včleniť do pravidelného očkovania aj očkovanie 12-ročných detí. Očkovanie mladistvých je opodstatnené najmä vzhľadom na ich nastupujúcu sexuálnu aktivitu a  vzostup  narkománie. Taktiež najvyššia vekovo-špecifická chorobnosť je evidovaná práve u adolescentov a mladých dospelých. Navrhovanou stratégiou očkovania by boli v SR do roku 2010 očkované všetky deti do 12 rokov proti VHB a v ďalších rokoch by sa pokračovalo iba s očkovaním dojčiat. 
•	Ďalšou úlohou, ktorá bola v súlade s odporúčaniami SZO splnená, bolo zavedenie pravidelného očkovania dojčiat proti invazívnym hemofilovým infekciám, ako je meningitída, sepsa, zápal pľúc, epiglotitída (zápal hrtanovej príchlopky) vyvolaným Haemophilus influenzae typu b. Tieto infekcie  predstavujú veľmi  závažný verejno-zdravotný problém nielen závažnosťou klinického priebehu, ale najmä ohrozením života pacienta a rizikom trvalých následkov. Cieľom zavedenia očkovania proti invazívnym hemofilovým ochoreniam je zníženie ich frekvencie v detskom veku, zredukovanie počtu trvalých následkov po ochoreniach, zabránenie prípadným úmrtiam, ako aj zníženie nákladov na liečbu takýchto ochorení. Očkovanie sa začalo realizovať v júni 2000 po pridelení finančných prostriedkov na nákup očkovacej látky. Očakávaná efektívnosť očkovania bude vyhodnotená v nasledujúcom období.
•	Očkovanie proti osýpkam, mumpsu a rubeole sa vykonáva novou trivakcínou, ktorá obsahuje bezpečnejšiu,  menej reaktívnu parotitickú zložku, kmeň Jeryl Lynn, ako obsahovala predtým používaná vakcína s kmeňom Urabe. Predmetnú vakcínu vzhľadom na jej vyššiu cenu      (o cca 170%) bolo možné zaviesť do pravidelného očkovania detí až v roku 2001. V súčasnosti sa Slovenská republika v súlade s požiadavkami a cieľmi SZO pripravuje na potvrdenie eliminácie osýpok a  rubeoly,  ktorá sa v rámci   euroregiónu predpokladá v roku 2007. 
•	 V rámci  prípravy certifikácie eradikácie (vykorenenia) detskej obrny v  euroregióne SZO,  hlavný hygienik SR so svojimi spolupracovníkmi realizoval všetky  potrebné aktivity v záujme úspešného priebehu certifikačného procesu. To, že sa ochorenie na detskú obrnu nevyskytlo od roku 1960 a že divé poliovírusy necirkulujú dlhodobo v populácii i vo vonkajšom prostredí, bolo potrebné príslušnými aktivitami a vyhodnotením týchto aktivít dokladovať Európskej certifikačnej komisii.  V roku 2001 bola odovzdaná  do úradu SZO v Kodani a následne predložená  Európskej regionálnej certifikačnej komisii Národná dokumentácia pre certifikáciu eradikácie poliomyelitídy v SR.  Dňa 21. 6. 2002 bola vyhlásená certifikácia eradikácie detskej obrny  v   euroregióne SZO, a tým sa potvrdila eradikácia tohto ochorenia i v SR. Cieľom Svetovej zdravotníckej organizácie je do roku 2005 eradikovať toto ochorenie na celom svete. 
	Súčasná geopolitická situácia môže tento zámer komplikovať vzhľadom na vysokú migráciu a to aj z krajín s výskytom detskej obrny (Ázia, Afrika). Znamená to riziko zánosu divého poliovírusu i do krajín, v ktorých bola detská obrna vykorenená. Preto je naďalej potrebné zabezpečovať všetky aktivity aj v posteradikačnom období v   európskom regióne vrátane Slovenska v rámci epidemiologickej bdelosti nad týmto ochorením a mať na mysli možnosť importu divého poliovírusu. V tejto súvislosti MZ SR prijalo v auguste 2002 “Akčný plán na udržanie stavu bez poliomyelitídy v Slovenskej republike.”
V krajinách EÚ je už v súčasnosti štandardné očkovanie inaktivovanou parenterálnou vakcínou (IPV), ktorá poskytuje individuálnu ochranu už od 2 mesiacov veku.  Navyše pri používaní inaktivovanej poliovakcíny nehrozí riziko postvakcinačných komplikácií. Na Slovenku sa očkuje živou orálnou poliovakcínou v  rámci kampaňovitého očkovania v marci a máji v dvoch po sebe idúcich rokoch. Očkovanie živou vakcínou je síce vysoko efektívne, ale pokiaľ sa vykonáva kampaňovite, určitý podiel detí nie je chránený pred ochorením, čo je mimoriadne závažný aspekt v súčasnosti, v období zvýšenej migrácie populácie. Ďalšou nepriaznivou skutočnosťou je fakt, že u niektorých najmä imunodeficientných detí môže očkovacia látka vyvolať postvakcinačnú paralytickú poliomyelitídu (VAPP– vaccination associated paralytic poliomyelitis). Preto by bolo i v Slovenskej republike vhodným riešením zavedenie inaktivovanej vakcíny do očkovacieho programu, t.j. prejsť na tzv. zmiešanú schému očkovania proti detskej obrne tak, že deťom do jedného roka života by sa podali 2 dávky IPV, v druhom roku života 2 dávky OPV a pri preočkovaní v 11 roku života 1 dávka OPV. Inaktivovaná vakcína zabezpečuje 100% bezpečnosť voči postvakcinačnej paralytickej poliomyelitíde (VAPP) a z pohľadu eradikačného programu SZO a aproximácie k EÚ bude v časovom horizonte 1-3 rokov potrebné skorigovať očkovaciu politiku proti detskej obrne zavedením očkovania inaktivovanou parenterálnou poliovakcínou. 
•	Od roku  2001 sa v SR realizuje aj mimoriadne očkovanie 2-ročných detí proti vírusovej hepatitíde typu A (VHA) v osadách s veľmi nízkym hygienickým štandardom. Ročne sa zaočkuje asi 8 000 takýchto detí. Očkovanie sa vykonáva v rámci projektu: “Stratégia na zníženie rizika šírenia vírusovej hepatitídy typu A v lokalitách  s nízkym hygienickým štandardom,”  na ktorý MZ SR v roku 2001 a v roku 2002 vyčlenilo 6 mil. Sk z výnosov hier a lotérií. Okrem toho bolo v  roku  2001  kompletne zaočkovaných 1 000 detí vo vysokom riziku nákazy v oblastiach postihnutých záplavami a cca  3 000 chovancov detských domovov do 15 rokov. Vzhľadom na chorobnosť na VHA, ktorá v roku 2001 bola 13,7 /100 000 obyvateľov, je potrebné na Slovensku počítať aj v budúcnosti s lokálnymi menšími ale i väčšími epidémiami. Na základe pomerne vysokej chorobnosti najmä vo východoslovenskom regióne, ktorá dosiahla v rokoch 2000 a 2001   68,0, resp. 39,4 /100 000 obyvateľov v Košickom kraji a  56,9, resp. 30,1 /100 000 obyvateľov v Prešovskom kraji, je potrebné zabezpečiť očkovaciu látku proti VHA v potenciálnych ohniskách nákazy, ďalej  pre realizáciu programu očkovania detí žijúcich v osadách s nízkym hygienickým štandardom ako aj  pri mimoriadnych situáciách.  
•	Vzhľadom na ochranu zdravia obyvateľstva SR pred infekčnými ochoreniami, ktoré môžu vzniknúť pri úmyselnom použití biologických  zbraní, je vhodné  rozšíriť možnosti špecifickej profylaxie aj proti variole (pravým kiahňam) a antraxu: 
Očkovanie proti variole sa na Slovensku vykonávalo každoročne do roku 1980  v rámci pravidelného  povinného očkovania. Po vyhlásení eradikácie varioly vo svete je  populácia              0-23 ročných neočkovaná. Zabezpečiť špecifickú prevenciu proti variole u 23 ročníkov detí a mladých dospelých by znamenalo očkovať takmer 1,9 mil. osôb. Podľa dostupných informácií je cena vakcíny ruskej proveniencie, ktorá je vysoko reaktogénna 3 USD (á 100 dávok vakcíny). Cena vakcín pripravovaných bezpečnejšou technológiou je minimálne 10-násobne vyššia. V záujme  bezpečnosti krajiny a v súlade so skutočnosťou, že v súčasnosti nakupujú viaceré krajiny vakcíny proti pravým kiahňam vzhľadom na zvýšenú hrozbu  bioterorizmu, odporúča sa vytvoriť minimálnu zásobu vakcíny proti variole vyrobenej novou bezpečnejšou technológiou, t.j. cca 20 000 dávok i na Slovensku. 
Vzhľadom na to, že súčasná dostupná vakcína proti antraxu  je málo bezpečná, odporúča sa vytvoriť minimálnu rezervu očkovacej látky asi pre 100  osôb v najvyššom riziku nákazy. Cena jednej dávky vakcíny je cca  1 000 Sk. 
•	Dôležitou súčasťou kontroly efektívnosti očkovania  populácie je aj vykonávanie imunologických prehľadov, ktorých cieľom je získanie objektívnych údajov o aktuálnom stave imunity populácie. Naposledy bol takýto prehľad realizovaný na Slovensku v  rokoch 1997-2000.  Zameraný bol  na vyšetrenie protilátok proti 12 infekciám, prevažne takým, proti ktorým sa vykonáva pravidelné očkovanie detskej populácie.  Výsledky vyšetrenia stavu imunity populácie Slovenska boli priaznivé. Ukázali  na dobrú kolektívnu ochranu proti infekciám ovplyvniteľných očkovaním. Iba pri záškrte sa zistila nižšia kolektívna imunita u 40-ročných a starších. V prípade takejto nízkej kolektívnej imunity populácie Slovenska existuje reálne riziko vzniku ochorení u neimúnnych osôb pri zavlečení diftérie z krajín s výskytom tohto ochorenia (napr. Ukrajina, Ruská federácia, ...). Po dôslednej analýze výsledkov imunologických prehľadov a po ich prerokovaní Pracovnou skupinou MZ SR pre imunizáciu sa odporúča proti diftérii preočkovať 13-ročné deti, a to spolu s preočkovaním proti tetanu, čím sa zosúladí toto očkovanie s krajinami Európskej únie a takáto stratégia je finančne menej náročná a organizačne lepšie zrealizovateľná. V prípade reálneho výskytu záškrtu v SR by sa prijala aktuálna stratégia očkovania na zabezpečenie špecifickej prevencie dospelých.       
V rokoch 2002-2004 v súlade s projektom EÚ (Projekt európskej séro-epidemiologickej siete – ESEN) sa vykoná  viacúčelový imunologický prehľad zameraný na overenie stavu imunity populácie Slovenska proti záškrtu, čiernemu kašľu, osýpkam, ružienke, mumpsu, ovčím kiahňam, vírusovej hepatitíde typu A a vírusovej hepatitíde typu B. Realizovaním tohto projektu sa Slovenská republika včlení do Európskej séro-epidemiologickej siete a výsledky, ktoré sa získajú, budú porovnateľné s krajinami EÚ.  

Závery: 

A)	Plnenie Imunizačného programu je v súčasnosti v  SR napriek transformačným procesom v zdravotníctve zabezpečené  a jeho ďalšie plnenie by nemalo byť ohrozené. Jeho prípadné neplnenie by malo mimoriadne závažný dosah na zdravotný stav celej populácie so vzostupom chorobnosti, úmrtnosti, vznikom epidémií, ako aj so znovu objavením sa aj takých ochorení, ktoré sa na Slovensku vďaka očkovaniu nevyskytujú už celé desaťročia, nehovoriac o ich ekonomických dôsledkoch. V ďalšom období je nevyhnutné  nielen udržať doterajšiu  vysokú zaočkovanosť detskej populácie, ale  venovať pozornosť očkovaniu ťažko dosiahnuteľných skupín populácie (deti slabších sociálnych skupín, najmä rómskeho etnika a deti v utečeneckých táboroch) a očkovaniu dospelých. V centre pozornosti bude najmä udržanie vysokej kolektívnej imunity proti poliomyelitíde vzhľadom na prípravu jej celosvetovej eradikácie a proti morbilám s cieľom udržať ich elimináciu na Slovensku. 

B)	V súlade s odporúčaniami SZO a v záujme ďalšieho zosúladenia Imunizačného programu SR s krajinami EÚ , ale najmä  vzhľadom na ochranu zdravia obyvateľstva SR  pred infekčnými ochoreniami sa odporúča v súlade so stanoviskom Pracovnej skupiny MZ SR pre imunizáciu postupne rozšíriť, resp. upraviť  Imunizačný program SR  nasledovne:
 
1.	preočkovať 13-ročné deti aj proti záškrtu, 
2.	očkovanie proti detskej obrne realizovať zmiešanou schémou neživou parenterálnou                      vakcínou a  orálnou živou vakcínou,
3.	rozšíriť pravidelné očkovanie proti vírusovej hepatitíde typu B aj na adolescentov,      
4.	vytvoriť rezervu očkovacích látok proti variole a antraxu,
5.	zabezpečiť očkovaciu látku proti vírusovej hepatitíde typu A,
6.	osobitne zabezpečiť očkovanie imunodeficientných osôb.

 ad 1.	Preočkovanie proti záškrtu a tetanu 13-ročných detí by  predstavovalo  navýšenie finančných prostriedkov   o cca 7,2 miliónov Sk. 

 ad 2.	Zavedenie zmiešanej schémy očkovania proti detskej obrne t.j. podanie prvých dvoch dávok neživej vakcíny intramuskulárne a ďalších dvoch dávok orálne by znamenalo nárast finančných prostriedkov asi o  13,4 mil. Sk. 
                                                 
 ad 3.	Očkovanie proti vírusovej hepatitíde typu B u adolescentov by predstavovalo  navýšenie finančných prostriedkov o cca 24 miliónov Sk. 

 ad 4.	 V záujme bezpečnosti krajiny sa odporúča  vytvoriť minimálnu zásobu očkovacej látky proti variole t.j. asi 20 000 dávok menej reaktogénnej vakcíny, vyrobenej novou bezpečnejšou technológiou. Vytvorenie zásoby očkovacej látky  proti variole by  predstavovalo navýšenie finančných prostriedkov na vakcíny približne o cca 3,5 mil. Sk. Vytvorenie zásoby očkovacej látky  proti antraxu pre cca 100 osôb v najvyššom riziku nákazy o cca  100 000 Sk.
      
 ad 5.	Zabezpečenie očkovacej látky proti vírusovej hepatitíde typu A na očkovanie osôb vo vysokom riziku  nákazy vírusovou hepatitídou typu A v celkovom počte 10 000 dávok    by znamenalo nárast finančných prostriedkov o 6 mil. Sk.

 ad 6.	Zabezpečenie očkovania detí i dospelých po transplantáciách kostných buniek (TKB) by  predstavovalo navýšenie finančných prostriedkov  o cca 366 000 Sk.

Rozšírenie, resp. úprava Imunizačného programu SR  uvedené v bodoch 1-6 by znamenalo  navýšenie rozpočtu na očkovacie látky každoročne o 54,5 mil. Sk. 

V ďalšej etape úpravy Imunizačného programu SR bude potrebné zvážiť aj možnosť použitia: 
•	bezpečnejšej acelulárnej vakcíny proti čiernemu kašľu na očkovanie najmladšieho ročníka detí (3 dávky základného očkovania)
•	po zaregistrovaní vakcíny proti varicelle (ovčím kiahňam) v SR a po vyhodnotení surveillance ochorení na varicellu v SR bude potrebné zvážiť začlenenie očkovania proti varicelle do Imunizačného programu. Ihneď po zaregistrovaní vakcíny bude prioritou jej použitia populácia s vrodenou alebo získanou imunodeficienciou. 

Uvedenými úpravami Imunizačného programu SR by boli nielen očkovacie schémy, ale            i  očkovacie látky používané na zabezpečenie Imunizačného programu SR porovnateľné s vyspelými krajinami EÚ.