Informácia o vývoji platobnej bilancie SR za rok 2002
______________________________________________________

1. Vývoj bežného účtu platobnej bilancie						2

1.1  Obchodná bilancia							2
	1.2   Bilancia služieb								8
	1.3   Bilancia výnosov a bežných transferov					9

2. Vývoj kapitálového a finančného účtu platobnej bilancie				10
	
2.1   Kapitálový účet								10
2.2	Priame investície	                                                                                    11
2.3	Portfóliové investície					                        12
	2.4   Ostatné investície dlhodobé						13
	2.5   Ostatné investície krátkodobé						13

3. Devízové rezervy									14

4. Zahraničná zadlženosť SR k 31. 12. 2002						15

						

1. Vývoj bežného účtu platobnej bilancie

Dynamický vývoj domáceho dopytu a jeho dovozná náročnosť, spolu s nízkym ekonomickým rastom v krajinách EÚ sa v roku 2002 prejavil v pretrvávaní vysokého schodku bežného účtu platobnej bilancie. Napriek tomu, že deficit obchodnej bilancie mierne poklesol, rast deficitu bilancie výnosov a pokles prebytku bilancie služieb a bežných transferov spôsobil, že došlo k zvýšeniu deficitu bežného účtu v nominálnej hodnote z 84,4 mld. Sk v roku 2001 na 87,9 mld. Sk v roku 2002. Rast nominálneho HDP v roku 2002 umožnil, že podiel deficitu bežného účtu na HDP poklesol z 8,5% na 8,2%.

Bežný účet platobnej bilancie 						mld. Sk
	2002	2001	
Obchodná bilancia	-96,6	-102,8	
Bilancia služieb 	20,7	23,2	
Bilancia výnosov	-20,7	-15,1	
Jednostranné prevody	8,7	10,1	
Bežný účet celkom	-87,9	-84,4	
Podiel bežného účtu na HDP v%	-8,2	-8,5	

1.1 Obchodná bilancia

Na výške deficitu bežného účtu sa v roku 2002 v rozhodujúcej miere podieľala obchodná bilancia, ktorá vytvorila schodok vo výške 96,6 mld. Sk (čo prestavovalo 9,1% HDP v porovnaní s 10,4% v roku 2001). 

1.1.1 Vývoz

Vývoz SR a jeho štruktúra
Rok 	Rok  2002             mld. Sk	Rok  2001             mld. Sk	Podiel (r.2002) %	Podiel (r.2001) 
%	
Suroviny	  51,1	 52,2	7,8	 8,5	
Chemické výrobky a polotovary	232,4	223,8	35,7	36,6	
Stroje a dopravné zariadenia 	266,7	245,7	40,9	40,2	
Hotové výrobky (poľnohospodárske a priemyselné výrobky)	  101,1	  89,6	15,6	14,7	
VÝVOZ CELKOM	651,3	611,3	100,0	100.0	

Jedným z podstatných nepriaznivých trendov je pretrvávanie vysokej miery závislosti exportu od ekonomickej výkonnosti a konkurencieschopnosti niekoľkých väčších podnikov (25 najväčších firiem tvorí takmer polovicu z celkového vývozu). Aj keď ide o podniky s významnou zahraničnou majetkovou účasťou, výrazná závislosť slovenského exportu na obmedzenom počte subjektov môže predstavovať určité riziko ďalšieho vývoja.   

Ďalším problémom slovenskej ekonomiky a následne aj vývozu je jeho pretrvávajúca štruktúra orientovaná na komodity s nízkou mierou pridanej hodnoty (podiel surovín a polotovarov na slovenskom exporte klesá len veľmi pomaly zo 45,7% v roku 2000, 45,1% v roku 2001 na 43,5%           v roku 2002). Produkcia nadmerne náročná na energetické a surovinové vstupy a vysoký podiel tovarov určených na medzispotrebu (s nízkym stupňom spracovania) na vývoze SR, sú výrazným limitom dlhodobo udržateľnej konkurencieschopnosti ekonomiky SR. 

Nižší ako očakávaný rast v krajinách EÚ viedol, aj v dôsledku uvedených nedostatkov v komoditnej štruktúre vývozu,  v roku 2002 k spomaleniu medziročnej dynamiky exportu v porovnaní s rokom 2001, pričom nárast vývozu dosiahol len 63,5% z nárastu z 2001 a 32% z nárastu v roku 2000. To sa najviac prejavilo v skupine polotovarov, ktoré v predchádzajúcich rokoch predstavovali výrazný potenciál rastu vývozu. 

Medziročná zmena vývozu SR a jeho jednotlivých segmentov a príspevky týchto segmentov  k  zmene vývozu
Rok 	Rok            2002      mld. Sk	Rok            2001     mld. Sk	Rok            2002            v %	Rok            2001              v %	Príspevok            2002            v %	Príspevok           2001              v %	
Suroviny	-1,1	  2,7	 -2,1	5,5	-0,2	0,5	
Chemické výrobky a polotovary	 8,7	22,7	  3,8	11,3	 1,4	4,1	
Stroje a dopravné zariadenia 	21,0	21,2	  8,5	9,4	3,4	3,8	
Hotové výrobky (poľnohospodárske a  priemyselné výrobky)	 11,3	16,2	 12,8	22,1	 1,9	3,0	
VÝVOZ CELKOM	39,9	62,8	6,5	11,4	6,5	11,4	

Suroviny, chemické výrobky a  polotovary
Vývoz týchto komodít sa zvýšil oproti roku 2001 o 2,7%. Okrem poklesu vývozu nerastných surovín (ropa a ropné produkty), bol v roku 2002 zaznamenaný aj pokles vývozu niektorých polotovarov (železo a oceľ, hliník a výrobky z hliníka,  vápno a cement a pod.).  Nárast vývozu v skupine polotovarov sa prejavil v menších čiastkach len pri vývoze výrobkov zo železa a ocele, dreva a drevených výrobkov a skla a sklenených výrobkov. Stagnácia vývozu polotovarov, ktoré patria medzi dôležité vývozné komodity slovenského priemyslu ukazuje, že rizikom pre stabilnú konkurenčnú schopnosť a únosnú vonkajšiu nerovnováhu je značná citlivosť tohto vývozu na cenové faktory a zmeny v externom dopyte, osobitne na ekonomické cykly v krajinách EÚ. Nárast vývozu chemických výrobkov bol dosiahnutý zvýšeným vývozom kaučuku a výrobkov z kaučuku a plastov a výrobkov z nich. 

Hotové výrobky
Napriek uvedeným problémom vo vývoze SR došlo v roku 2002 k určitému zlepšeniu v komoditnej štruktúre, keď najvyššie tempo rastu si počas celého roku udržal vývoz hotových výrobkov (12,8%). V rámci skupiny hotových výrobkov vzrástol hlavne vývoz výrobkov nábytkárskeho, odevného a obuvníckeho priemyslu, ako aj niektorých poľnohospodárskych výrobkov, ako napr. výrobky z obilia, cukru a pod. 

Stroje a dopravné zariadenia
K zvýšenému exportu v tejto skupine prispeli hlavne podniky zo zahraničnou majetkovou účasťou na území SR. V dôsledku rastu vývozu automobilového a elektrotechnického priemyslu, rast v skupine stroje a dopravné zariadenia predstihol rast celkového vývozu a dosiahol 8,5%, pričom nárast jeho exportu sa podieľal 53% na celkovom náraste exportu v roku 2002.

Vývoz dopravných prostriedkov medziročne vzrástol o 9,1%. Zavedenie výroby viacerých komponentov na území SR viedlo vo Volkswagene, ako hlavného výrobcu  osobných automobilov (ktoré dominovali vo vývoze dopravných prostriedkov), k rastu podielu čistého exportu na dovoze z 25% v roku 2001 na 40% v roku 2002 (model Polo je zo 42% a model Touareg dokonca z 52% slovenský výrobok).  

Nadpriemerné tempo rastu vývozu (7,9%) si zachovali aj producenti strojov a elektrických strojov a zariadení. Medziročný nárast vývozu elektrických strojov a zariadení bol v objemovom vyjadrení dvojnásobne vyšší ako u strojov a realizoval sa prostredníctvom zvýšeného vývozu v skupine káblov, elektróniek a elektrických transformátorov. Vývoz káblov nielenže zaznamenal najvyšší nárast, ale bol súčasne aj najdôležitejším vývozným artiklom s takmer tretinovým podielom na vývoze elektrotechniky. Štruktúra nárastu vývozu strojov (hriadele, kotle a mechanické prístroje) a elektrických zariadení (káble, transformátory a pod.) poukazuje, že ani v týchto odvetviach nedochádza k zásadným štrukturálnym zmenám, výsledkom ktorých by boli radikálne štrukturálne zvraty smerom k produkovaniu novej generácie výrobkov s vyššou mierou pridanej hodnoty.

1.1.2 Dovoz

Dovoz SR a jeho štruktúra
Rok	Rok 2002        v mld. Sk	Rok 2001        v mld. Sk	Podiel (r.2002) %	Podiel (r.2001) %	
Suroviny	115,1	126,2	15,4	17,6	
Chemické výrobky a polotovary	228,0	208,3	30,5	29,2	
Stroje a dopravné zariadenia 	236,5	221,2	31,6	31,0	
 Hotové výrobky	168,3	158,4	22,5	22,2	
     z toho:					
       poľnohospodárske a  priemyselné        	101,2	93,4	13,6	13,1	
       výrobky
       osobné autá   	
24,2	
24,6	
3,2	
3,4	
       strojár. a elektrotechnické spotrebné 
       výrobky                                  	42,9	40,4	5,7	5,7	
DOVOZ CELKOM	747,9	714,1	100,0	100,0	

V roku 2002 došlo k výraznému poklesu dynamiky slovenského dovozu oproti roku 2001. Cenový vývoj nerastných surovín a kurzový vývoj sa prejavili v nízkom hodnotovom vyjadrení dovozu surovín. V dôsledku toho bol za rok 2002 dosiahnutý ostatný dovoz s dynamikou 7,6%. 

Okrem poklesu cien ropy a plynu, ktorý mal významný vplyv na dovoz nerastných palív a niektorých chemických výrobkov, k poklesu dynamiky dovozu došlo aj u investičných a spotrebných tovarov. Dovoz investícií a hotových výrobkov medziročne vzrástol o 6,6%. 

Medziročná zmena dovozu SR a jeho jednotlivých segmentov a príspevky týchto segmentov  k  zmene dovozu
Rok	Rok            2002      mld. Sk	Rok            2001     mld. Sk	Rok            2002            v %	Rok            2001              v %	Príspevok            2002            v %	Príspevok           2001              v %	
Suroviny	   -11,1	   8,8	  -8,8	   7,5	   -1,6	  1,5	
Chemické výrobky a polotovary	    19,7	   36,9	   9,5	   21,5	    2,8	   6,3	
Stroje a dopravné zariadenia 	    15,3	   43,9	    6,9	   24,8	    2,1	   7,4	
Hotové výrobky	   9,9	   34,2	    6,3	   27,5	    1,4	   5,8	
     z toho:							
        poľnohospodárske a  priemyselné. 	   7,8	   17,6	    8,4	   21,6	    1,1	   2,9	
        výrobky       
        osobné autá   	  
   -0,4	   
  7,5	  
   -1,6	 
52,8	
    -0,1	 
  1,4	
        strojár. a elektrotechnické spotrebné 
        výrobky                                  	    2,5	  9,1	    6,2	  29,1	    0,4	  1,5	
DOVOZ CELKOM	   33,8 	  123,8	   4,7 	  21,0	   4,7	  21,0	

Suroviny 
Suroviny boli skupinou, kde počas celého roku bol zaznamenaný pokles dovozu na medziročnej úrovni. Dovoz surovín bol determinovaný vývojom ich cien, pričom ceny ropy a plynu mali rozdielny vývoj. Cena plynu v slovenských korunách (t.j. vrátane vplyvu výmenného kurzu) klesala počas celého roku, čo v medziročnom vyjadrení znamenalo pokles o 20,6%. Výrazný pokles ceny plynu aj napriek miernemu rastu dovozu vo fyzickom vyjadrení ovplyvnil medziročný pokles dovozu tejto suroviny o 8,4 mld. Sk. Medziročný rast ceny ropy v období september až december o 10,3% (medziročne poklesla cena ropy o 4,3%), ako aj mierny rast dovozu tejto suroviny vo fyzickom vyjadrení spôsobil, že pokles dovozu ropy predstavoval v roku 2002 len 0,7 mld. Sk.              V skupine surovín okrem ropy a plynu, kde významnú úlohu zohrával cenový faktor, došlo v  dôsledku nižších dovozov v objemovom vyjadrení k medziročnému poklesu dovozu rúd a hlavne obilia (dovoz obilia je podľa prepočtov NBS zaradený do surovín). 

Chemické výrobky a polotovary 
Medziročný nárast dovozu chemických výrobkov bol sústredený hlavne do rastu dovozu plastov v prvotnej forme a kaučukových zmesí. Ich nárast súvisel aj s rastom exportu výrobkov z plastov a kaučuku (problematická je skutočnosť, že zatiaľ čo vývozné ceny u plastov a výrobkov z plastov klesli, ich dovozné ceny vzrástli). Dynamický bol aj rast dovozu polotovarov. Zvýšený dovoz v porovnaní s rokom 2001 takmer vo všetkých skupinách polotovarov (železo a oceľ, výrobky zo železa a ocele, hliník, drevo a papier) dokumentuje, že rast hospodárstva sa aj v roku 2002 dosahoval pri zvýšených nárokoch na materiálové vstupy.   

Stroje a dopravné zariadenia 
Stagnácia investičného dopytu sa po vysokých prírastkoch dovozov strojov a dopravných zariadení v roku 2001 prejavila vo výraznom zmiernení ich dynamiky. Tempo rastu dovozu strojov a dopravných zariadení (bez osobných áut a výrobkov spotrebného charakteru) pokleslo z 24,8% v roku 2001 na 6,9% v roku 2002. 

V skupine dopravných zariadení, okrem motorových vozidiel na nákladnú dopravu, významnejšie rástol aj dovoz v podskupine „časti, súčasti a príslušenstvo motorových vozidiel“, čo súviselo pravdepodobne s dovozom komponentov pre výrobu motorových vozidiel. 

Nárast dovozu strojov bol zhruba rovnomerne rozdelený medzi podskupinu strojov, ktoré svojím charakterom spadajú pod kategóriu stroje a zariadenia pre výrobnú spotrebu (išlo najmä dovoz motorov a elektrických súčasti strojov) a dovozom technologických zariadení pre jednotlivé odvetvia národného hospodárstva. Vysoký dopyt po investíciách v roku 2001, vyústil v roku 2002 do prírastku dovozu strojov, ktorý dosiahol približne jeho tretinovú úroveň. V štruktúre dovozu strojov podľa účelu použitia klesali hlavne medziročné prírastky dovozov určených na modernizáciu priemyselných odvetví (stroje a zariadenia na výrobu energie, kovospracujúce stroje, stroje a zariadenia všeobecne užívané v priemysle, stroje na spracovanie dát).   

Hotové výrobky 
Napriek tomu, že v roku 2002 bol zaznamenaný výrazný rast reálnych miezd, dovoz hotových výrobkov rástol pomalšie ako v roku 2001, keď medziročné tempo rastu pokleslo z  27,5% v roku 2001 na 6,3% v roku 2002 (pokles medziročného prírastku z 34,2 mld. Sk na 9,9 mld. Sk). V štruktúre priemyselných a poľnohospodárskych výrobkov rástol v roku 2002 hlavne dovoz farmaceutických výrobkov a odevov. Nižší nárast oproti roku 2001 sa prejavil z priemyselných výrobkov hlavne u nábytku a u textilných výrobkov, kde dokonca v roku 2002 došlo k poklesu dovozu. V rámci dovozu strojov a zariadení pre konečnú spotrebu rovnako ako v predchádzajúcich rokoch najviac rástol dovoz spotrebnej elektroniky aj keď podstatne pomalším tempom ako v roku 2001. Pri analýze poklesu dynamiky dovozov výrobkov pre konečnú spotrebu je potrebné zobrať do úvahy súvislosť s relatívne vysokým dovozom týchto komodít v predchádzajúcom roku, keď cyklus obnovy výrobkov dlhodobej spotreby trvá niekoľko rokov (uvedená tendencia sa prejavila aj pri osobných automobiloch, kde po náraste v roku 2001, ktorý súvisel s periodickým obnovovaním vozového parku došlo v roku 2002 k poklesu predaja, a tým aj dovozu). 

1.2 Bilancia služieb 
                                                                                                                           mld. Sk
	rok 2002	rok 2001	
Bilancia služieb	 20,7	23,2	
     Doprava	 25,5	 24,3	
     Cestovný ruch 	12,8	 17,0	
     Iné služby celkom	-17,6	-18,1	

V obchode so službami bol v roku 2002 vytvorený prebytok vo výške 20,7 mld. Sk, pričom inkasá za vývoz vzrástli o 4,9%  a platby za dovoz o 8,9%.

Aj napriek tomu, že bilancia služieb zostala pod úrovňou roku 2001, jej vytvorený prebytok postačoval podobne ako v roku 2001 na pokrytie deficitu obchodnej bilancie vo výške zhruba 20%. 

Kladné saldo bilancie služieb najviac ovplyvnila doprava, ktorej prebytok vo výške 25,5 mld. Sk sa oproti roku 2001 mierne zvýšil. Príjmy za vývoz dopravných služieb dosiahli 52,6 mld. Sk a ich medziročný rast bol ovplyvnený zvýšenými príjmami z medzinárodnej nákladnej prepravy hlavne železničnej. Tranzit plynu ropy z Ruskej federácie (RF) do ČR a západnej Európy, cez územie SR priniesol v roku 2002 príjmy vo výške 31,5 mld. Sk a zostal mierne pod úrovňou roku 2001.   Výdaje za dovoz dopravných služieb predstavovali 27,1 mld. Sk. V ich náraste sa rovnako ako pri príjmoch odrazilo zintenzívnenie medzinárodnej prepravy železničnou dopravou. Vo výdavkovej časti pod úrovňou roku 2001 zostali ostatné dopravné služby, pričom ich pokles súvisel s nižšou dynamikou rastu dovozu. V dôsledku takéhoto vývoja poklesol deficit dopravných služieb bez tranzitu z 10,0 mld. Sk v roku 2001 na 6,0 mld. Sk v roku 2002.

Na rozdiel od predchádzajúcich dvoch rokov, v ktorých sa čisté príjmy zo zahraničného cestovného ruchu zvyšovali, v roku 2002 predstavoval ich pokles takmer 25%. Pokles aktívneho salda cestovného ruchu bol dôsledkom zvýšeného čerpania devízových prostriedkov slovenskými občanmi, ktoré predstihlo rast devízových príjmov od zahraničných turistov. Čerpanie devízových prostriedkov slovenskými občanmi sa zvýšilo o 43,3% na hodnotu 20,0 mld. Sk. Vysoký nárast čerpania devízových prostriedkov pri miernom poklese turistov cestujúcich do zahraničia indikuje, že uvedený nárast mohol súvisieť aj s vývojom kurzu slovenskej koruny, ktorý viedol k zvýšenému záujmu  slovenských občanov o cudziu menu (časť uvedených prostriedkov sa prejavila v raste devízových účtov obyvateľstva, čo malo vplyv aj na rast príjmov cestovného ruchu). Príjmy z ciest zahraničných návštevníkov vzrástli v roku 2002 o 5,9% a dosiahli 32,8 mld. Sk. Skutočnosť, že nárast príjmov od zahraničných turistov bol dosiahnutý aj napriek posilňovaniu slovenskej koruny a poklesu počtu turistov, ktorí prešli cez hranice SR poukazuje na kvalitatívne zmeny v zahraničnom cestovnom ruchu (v roku 2002 sa zvýšil počet ubytovaných návštevníkov a klesol podiel jednodňových a tranzitných ciest na Slovensko v prospech dlhodobejších pobytov).

V roku 2002 dosiahol podiel príjmov z cestovného ruchu na  HDP 3,1%, čo znamená v porovnaní so štátmi EÚ ani nie štvrtinovú úroveň. Z národohospodárskeho hľadiska je významná tá skutočnosť, že cestovný ruch je surovinovo a materiálovo málo náročné odvetvie, čo je obzvlášť dôležité pre surovinovo tak dovozne náročnú krajinu ako je Slovensko. 

Bilancia „iných služieb celkom“ (priamy reexport, technické služby, stavebné služby, obchodné služby, poisťovacie služby, finančné služby, služby spojov, prenájom, služby výpočtovej techniky, reklama a pod.) bola rovnako ako v predchádzajúcich rokoch deficitná. Schodok bilancie „iných služieb celkom“ dosiahol v roku 2002 výšku 17,6 mld. Sk a zostal zhruba na úrovni rovnakého obdobia roku 2001. Pretrvávajúce vysoké pasívne saldo skupiny  „iných služieb celkom“ v platobnej bilancii svedčí o ich rastúcej dôležitosti pre našu ekonomiku. Zároveň potvrdzuje určitý nesúlad vo formovaní produkčnej štruktúry služieb s aktuálnymi požiadavkami trhu. V štruktúre týchto služieb trvalé záporné saldo vykazuje celý rad odborov, pričom v roku 2002 výnimku predstavovali len služby spojov a stavebné služby. V štruktúre služieb, u ktorých každoročne dochádza k prevýšeniu platieb nad inkasami, sa v roku 2002 prejavili hlavne služby finančného charakteru (právne, účtovné a audítorské, finančné a poisťovacie). V uvedených službách došlo na medziročnej úrovni k zvýšeniu ich deficitu. Na druhej strane v službách, ktoré svojím charakterom prispievajú k zvyšovaniu efektívnosti a konkurencieschopnosti materiálovej výroby (služby obchodnej povahy, sprostredkovateľské služby, reklama, licenčné poplatky spracovateľské služby a pod.), ktoré sa rovnako ako finančné služby prezentujú ako deficitné služby, bol v roku 2002 zaznamenaný mierny pokles ich pasívneho salda.                          

1.3 Bilancia výnosov a bežných transferov

Deficit bilancie výnosov vo výške 20,7 mld. Sk zaznamenal medziročný nárast o 5,6 mld. Sk.           Príjmy z výnosov z investícií dosiahli 15,6 mld. Sk a zostali približne na úrovni roka 2001.                    V štruktúre výnosov došlo k presunu príjmov od úrokov z vkladov v zahraničí k úrokom                               z portfóliových investícií – cenných papierov. Ide o nárast príjmov z rezerv NBS, ktoré sú investované v cenných papieroch, pričom výška výnosov je ovplyvnená štruktúrou cenných papierov a výplatou kupónov. Nižšie príjmy z úrokov z ostatných investícií boli ovplyvnené poklesom krátkodobých úrokov z vkladov komerčných bánk v zahraničí, ktoré poklesli v priebehu roku 2002 o takmer 60%. Nárast deficitu bilancie výnosov bol spôsobený rastúcimi výdavkami za platené úroky, ktoré dosiahli 36,2 mld. Sk. Išlo predovšetkým o vyššie platby z výnosov majetku priamym investorom a za cenné papiere emitované domácimi subjektmi v Sk, ktoré sa dostali do držby nerezidentov. V sektore vlády a NBS platené úroky (hlavne z dlhopisov vlády SR) zostali na úrovni roku 2001.

Bilancia bežných transferov vytvorila v roku 2002  prebytok vo výške 8,7 mld. Sk, čo bolo o 1,4 mld. Sk menej ako v roku 2001. Zníženie aktívneho salda o takmer 14% bolo výsledkom nižších inkás z jednostranných prevodov zo zahraničia prijatých firmami v SR, ktoré sa premietli v prevodoch právnických osôb (napr. podpory, odškodnenia, náhrady z neživotného poistenia  a pod.). Zníženie čistých príjmov z bežných transferov v dolárovom ekvivalente o 8,8% dokazuje, že okrem kurzového vplyvu, dochádzalo aj k reálne nižšiemu prílevu týchto zdrojov zo zahraničia.    

2. Vývoj kapitálového a finančného účtu platobnej bilancie

Kapitálový a finančný účet skončil prebytkom vo výške 234,3 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím roku 2001 bol prebytok vyšší o 151,2  mld. Sk, t.j. o viac ako 187%. Uvedený nárast bol ovplyvnený vyššími príjmami z priamych zahraničných investícií, hlavne v dôsledku predaja majetku vo vlastníctve štátu zahraničným subjektom. 

Napriek sterilizácii privatizačných príjmov v NBS a napriek rastu deficitu obchodnej bilancie a následne aj bežného účtu platobnej bilancie dochádzalo hlavne v 2. polroku k posilňovaniu kurzu koruny, čo bolo ovplyvnené rastúcimi priaznivými očakávaniami vo vývoji Slovenska (výsledky volieb, pozvánka do NATO a EÚ). Posilňovanie výmenného kurzu koruny voči EURu bolo tlmené aktivitami NBS tak na devízovom, ako aj na peňažnom trhu, nakoľko vývoj výmenného kurzu nezodpovedal ekonomickým fundamentom.  

Na príleve zdrojov na finančnom účte vo výške 229,4 mld. Sk sa najviac podieľal oficiálny sektor (vláda a NBS). Príjmy FNM z privatizácie štátnych podnikov spôsobili, že podiel oficiálneho sektora predstavoval 63,6% z celkového prílevu zdrojov na finančnom účte. Prílev zdrojov do bankového sektora s 26,8% podielom bol realizovaný hlavne poklesom vkladov a ostatných aktív slovenských bánk v zahraničí.  Do podnikového sektora smerovalo 9,6% zdrojov. Hlavnou príčinou nízkeho prílevu do podnikovej sféry bolo prevýšenie splácania starých úverov nad novočerpanými dlhodobými finančnými úvermi podnikového sektora (aj v dôsledku splácania štátnych záruk prostredníctvom FNM).

2.1  Kapitálový účet

Kapitálový účet, ktorý zahŕňa kapitálové prevody jednostranného charakteru, dosiahol prebytok vo výške 4,9 mld. Sk. Na ich príjmovej strane významnú úlohu zohrali prostriedky, ktoré prišli do SR prostredníctvom programu PHARE, ISPA, SAPARD a pod.

Kapitálový a finančný účet platobnej bilancie 			    		 

                                                                                                                                     mld. Sk   
	 2002	 2001	
Kapitálový účet	4,9	3,8	
Priame investície
majetková účasť SR v zahraničí
majetková účasť v SR
           ostatný kapitál 	181,7
-0,1
179,8
2,0	72,0
-2,0
58,6
15,4	
Portfóliové investície
SR v zahraničí
v SR	25,1
12,3
12,8	-12,5
-24,4
11,9	
Ostatné dlhodobé investície
Aktíva
Pasíva	-4,9
12,5
-17,4	-10,3
-0,5
-9,8	
Krátkodobé investície
Aktíva
Pasíva	27,6
19,8
7,8	30,1
1,9
28,2	
Kapitálový a finančný účet	234,3	83,1	

2.2 Priame investície

Priame zahraničné investície v čistom vyjadrení (rozdiel medzi PZI zahraničných subjektov na Slovensku a slovenských subjektov v zahraničí) predstavovali 181,7 mld. Sk a boli hlavne výsledkom  prílevu kapitálu na Slovensko zo strany priamych zahraničných investorov.

                                                                                                                                                            mld. Sk
	 2002	 2001	
Priame zahraničné investície (PZI) v SR	181,9	73,7	
        z toho:  majetková účasť	179,8	58.6	
                        z toho: privatizačné PZI	 152,0	33,9	
                                    ostatná majetková účasť	  27,8	24,7	
                     ostatný kapitál	 2,1	15,1	

Prílev priamych investícií do SR je možné rozdeliť do troch základných skupín. Prvú skupinu predstavujú privatizačné aktivity vlády prostredníctvom FNM. Ich výška dosiahla 152,0 mld. Sk         (z toho 121,9 mld. Sk príjmy z privatizácie SPP, 8,3 mld. Sk privatizácia Západoslovenskej energetiky, 6,4 mld. Sk privatizácia Slovenskej poisťovne, 5,9 mld. Sk privatizácia Stredoslovenskej energetiky, 3,5 mld. Sk príjmy z privatizácie Transpetrolu, 3,3 mld. Sk posledná splátka z privatizácie VÚB a 2,6 mld. Sk posledná splátka z privatizácie SLSP).

Prílev PZI do ekonomiky SR, ktorý išiel na zvýšenie majetkovej účasti v podnikoch a bankách na území SR, a ktorý svojim charakterom patrí do druhej skupiny PZI dosiahol 27,8 mld. Sk. Z tohto objemu do jednotlivých odvetví priemyslu smerovalo 37% prostriedkov, pričom táto suma bola rozdelená po malých čiastkach medzi väčšie množstvo podnikov. Z jednotlivých odvetví významnejšie boli len investície do výroby kovov, plastov a potravín a nápojov. Zvýšenie zahraničnej účasti v odvetviach strojárenského a elektrotechnického priemyslu, ktoré dosiahlo len 6% z celkového navýšenia majetkovej účasti dokumentuje, že sa ani v roku 2002 nepodarilo  nasmerovať zahraničných investorov do odvetví, v ktorých by mala prebehnúť reštrukturalizácia a modernizácia so zameraním na nové špičkové výrobky s vyššou pridanou hodnotou, a ktoré by zabezpečili budúci rast exportu. Podiel obchodu a obchodných služieb na celkovom navýšení majetkovej účasti bol v roku 2002 nižší ako podiel priemyslu a dosiahol 31%. Pretrvávajúci záujem  o toto odvetvie aj naďalej súviselo s rozširovaním kapacít supermarketov na území SR. Zvyšnú časť tvorili investície do bankového sektora a peňažníctva a poisťovníctva. 

Podľa geografického členenia najvýznamnejší investori pochádzali z Nemecka a Francúzska, čo súviselo z privatizačnými aktivitami týchto krajín v SR.  

Tretiu skupinu PZI tvoril ostatný kapitál, zahrňujúci pohľadávky a záväzky voči priamemu investorovi. Na rozdiel od roku 2001, v ktorom ostatný kapitál výrazne prispel k prílevu kapitálu do SR, v roku 2002 ostatný kapitál ako celok nezohrával významnú úlohu. Rozdiel oproti roku 2001 vyplynul zo zvýšenej aktivity slovenských subjektov pri poskytovaní krátkodobých úverov (obchodných aj finančných) materským podnikom v zahraničí. K zmene oproti roku 2001 došlo aj v oblasti čerpania finančných úverov od priameho investora. Vysoké čerpanie krátkodobých úverov     v roku 2001 bolo príčinou zvýšeného splácania týchto úverov v nasledujúcom roku, pričom zväčša nedochádzalo k obnovovaniu čerpania. Medziročné prírastky dlhodobých úverov dcérskym podnikom na území SR naznačujú postupné oživovanie úverových aktivít a využívania tohto zdroja financovania. Prínos týchto zdrojov k financovaniu investičného dopytu znižuje odvetvová štruktúra čerpania zameraná na odvetvie obchodu, obchodných služieb, dopravy, telekomunikácií a pod. 

2.3 Portfóliové investície

Portfóliové investície ako súčasť finančného účtu platobnej bilancie, zahŕňajú transakcie s majetkovými a dlžobnými cennými papiermi vlády a NBS, bánk a podnikov. Majetkové cenné papiere (akcie) predstavujú vlastníctvo imania, pričom podiel investora na majetku je nižší ako 10%. Medzi dlžobné cenné papiere sa zaraďujú obligácie, zmenky, nástroje peňažného trhu a finančné deriváty. 

V obchodovaní so zahraničnými dlžobnými cennými papiermi (aktíva) došlo oproti roku 2001 k zmene stratégie, keď komerčné banky postupne znižovali držbu zahraničných obligácii nakúpených v predchádzajúcich rokoch. Na rozdiel od komerčných bánk, nebankové subjekty investovali do nákupu zahraničných cenných papierov aj keď zatiaľ len v obmedzenom rozsahu. Výsledkom uvedených transakcií bolo zníženie držby zahraničných cenných papierov o 12,4 mld. Sk.
 
Zahraniční investori zvýšili držbu dlžobných cenných papierov domácich subjektov o 12,8 mld. Sk. V ich štruktúre významnú úlohu zohrávali vládne obligácie a dlhopisy podnikovej sféry. Dlhopisy podnikovej sféry boli emitované na zahraničnom trhu a smerovali najmä do odvetvia dopravy. Rovnako ako v predchádzajúcom roku sa obchodovanie s vládnymi obligáciami emitovanými v Sk realizovalo prostredníctvom vysokých objemov, pričom v priebehu roka mali tieto obchody značne volatilný vývoj. Celoročný prílev kapitálu v dôsledku predaja vládnych obligácii predstavoval 5,5 mld. Sk. 

2.4 Ostatné investície dlhodobé 

Ostatné dlhodobé investície zaznamenali odlev zdrojov v objeme 4,9 mld. Sk, čo bolo spôsobené najmä nižšími objemami čerpania, ako aj prevýšením splácania nad čerpaním.
Čerpanie podnikových finančných úverov dosiahlo 19,5 mld. Sk, čo predstavovalo len niečo viac ako polovičnú úroveň z roku 2001. Uvedené čerpanie, ktoré je najnižšie od roku 1995, ukazuje na pokles záujmu o využívanie zahraničných zdrojov podnikovou sférou. V roku 2002 naďalej pokračoval pokles záujmu zo strany podnikateľov v oblasti výroby a rozvodu elektriny, plynu a vody, dopravy a  spojov, v prospech podnikateľov v oblasti obchodu a obchodných služieb,  peňažníctva a poisťovníctva a čiastočne aj priemyslu. Viac ako polovičný podiel odvetvia obchodu a obchodných služieb spôsobil, že celkové čerpanie sa realizovalo v menších čiastkach a takmer 40% užívateľov deklarovalo použitie týchto prostriedkov na prevádzkové účely.    

Vysoké objemy čerpaných úverov v predchádzajúcich rokoch z oblasti výroby a rozvodu elektriny, plynu a vody, dopravy, spojov a výroby palív spôsobujú nielen, že odvetvový charakter splácania sa mení len veľmi pomaly (uvedené odvetvia sa v roku 2002 podieľali 60% na celkovom objeme splácania), ale aj prevýšenie objemu splácania nad čerpaním. Napriek tomu, že splácanie finančných úverov podnikovej sféry sa v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2001 znížilo o 30%, došlo v roku 2002 k zvýšeniu čistému odlevu tohto typu podnikových zdrojov z 6,6 mld. Sk v roku 2001 na 10,3 mld. Sk v roku 2002 .     

Dlhodobé transakcie v  sektore NBS, vlády a vládnych agentúr súviseli predovšetkým so splátkami úverov čerpaných v predchádzajúcich rokoch, ktoré dosiahlo takmer 17,0 mld. Sk. Splácanie vládnych úverov a úverov NBS bolo sprevádzané čerpaním pôžičky pre Štátny fond cestného hospodárstva v objeme 1,2 mld. Sk. Prílev zdrojov do vládneho sektora sa realizoval na strane aktív a bol výsledkom splatenia časti dlhu od Ruskej federácie, ktorá pripadla Slovensku po rozdelení Československej republiky.   

2.5 Ostatné investície krátkodobé

Krátkodobý kapitál, ktorý sa v priebehu roka vyznačoval vysokou volatilitou, tak na strane aktív ako aj na strane pasív, dosiahol prílev zdrojov vo výške 27,6 mld. Sk. V krátkodobých aktívach významnú úlohu zohrávali vklady komerčných bánk v zahraničí a ostatné pohľadávky voči zahraničiu, ktorých stav sa v dôsledku realizovaných transakcií značne znížil, čo znamenalo prílev zdrojov vo výške 26,8 mld. Sk. Rozhodnutie obchodných bánk znížiť krátkodobé vklady a predávať cenné papiere v rámci portfóliových investícií, vyplývalo z očakávaného zhodnocovania výmenného kurzu, keď dosahovanie krátkych devízových pozícií v rámci limitov bankového dohľadu zvyšuje ich ziskovosť. Opačnou tendenciou sa vyznačovali úverové aktivity, keď novo poskytnuté úvery podnikového (obchodné úvery) a bankového (finančné úvery) sektora nerezidentom prevýšili splácanie o 6,9 mld. Sk.     

Rozhodujúci vplyv na výšku krátkodobých pasív (pokles o 9,5 mld. Sk) mali aktivity NBS. Splátky záväzkov vyplývajúce z realizovaných repo operácií v rámci stratégie riadenia devízových rezerv spôsobili odlev zdrojov vo výške 7,8 mld. Sk. Výšku krátkodobého kapitálu bankového sektora ovplyvňoval počas celého obdobia pokles vkladov nerezidentov v komerčných bankách na území SR (ktorý bol sčasti ovplyvnený použitím prostriedkov deponovaných v komerčných bankách v súvislosti s procesom privatizácie po ukončení auditu). Prevýšenie čerpania nad splácaním sa prejavilo aj u krátkodobých obchodných úverov v podnikovej sfére a u ostatných krátkodobých pasív komerčných bánk (dotácie a podobné zdroje, ktoré smerovali  hlavne od materských podnikov k dcérskym bankám).

3. Devízové rezervy

V súlade s požiadavkami ECB a MMF sa od 1. januára 2002 zmenilo vykazovanie devízových rezerv NBS ako aj komerčných bánk. Nový spôsob vykazovania devízových rezerv NBS spočíva v oceňovaní zlata jeho trhovou cenou a v zmene vykazovania repo operácií a zlatých swapov. Súčasťou devízových rezerv komerčných bánk sa stala aj časť ich dlhodobých aktív. Tieto zmeny ovplyvnili nielen celkovú výšku devízových rezerv, ale aj hrubého a čistého zahraničného dlhu SR. Zavedením novej metodiky sa devízové rezervy k 1. januáru 2002 zvýšili o 1 130,8 mil. USD, pričom devízové rezervy NBS vzrástli o 602,4 mil. USD a devízové rezervy komerčných bánk o 528,4 mil. USD.

Devízové rezervy NBS vypočítané na základe uskutočnených transakcií (príjmy mínus výdavky) pri abstrahovaní od kurzových rozdielov vzrástli o 160,6 mld. Sk, t.j. o 3 645,7 mil. USD. 

Rozhodujúcimi faktormi pozitívne ovplyvňujúcimi oblasť príjmov boli výnosy súvisiace s privatizačnými aktivitami vlády, nákup devíz prostredníctvom intervencií NBS na medzibankovom devízovom trhu a hotovostné prostriedky za deblokáciu ruského dlhu voči SR. Oblasť výdavkov bola determinovaná najmä splátkami dlhovej služby vlády a NBS, splátkami záväzkov vyplývajúcich z realizovaných repo operácií a ostatnými výdavkami súvisiacimi s platbami v rámci zahraničného platobného styku pre klientov NBS. 

Stav devízových rezerv NBS k 31. 12. 2002 dosiahol 9,2 mld. USD. Ich výška postačovala na pokrytie 5,9-násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb v roku 2002. 

4. Zahraničná zadlženosť SR k 31. 12. 2002  

V zmysle novej metodiky sú s účinnosťou od 1. 1. 2002 súčasťou vykazovania zahraničného dlhu SR i záväzky vyplývajúce zo zlatých swapov (súčasť strednodobého a dlhodobého dlhu NBS) a REPO obchodov NBS (súčasť krátkodobého dlhu NBS), čím sa oficiálny, a tým i celkový hrubý zahraničný dlh SR zvýšil o 338 mil. USD.  

Od 1. 1. 2002 prešli záväzky štátneho fondu cestného hospodárstva (ŠFCH) vo výške približne 350 mil. USD do priameho zahraničného dlhu vlády SR. Do 31. 12. 2001 boli záväzky ŠFCH vykazované ako súčasť záväzkov vládnych agentúr. Uvedená zmena zaradenia vykazovania týchto záväzkov nemala vplyv na výšku celkového zahraničného dlhu SR.          

Celkový hrubý zahraničný dlh dosiahol k ultimu decembra 2002 podľa predbežných údajov výšku 13,2 mld. USD. Napriek rastu celkového hrubého zahraničného dlhu v roku 2002, jeho podiel na HDP v korunovom vyjadrení poklesol o 4,9% na hodnotu 49,2%. Medziročné zvýšenie zahraničného dlhu o 1,8 mld. USD bolo ovplyvnené aj kurzovým vývojom, a to hlavne vývojom krížového kurzu EUR/USD. Posledný stĺpec v tabuľke reprezentuje zahraničný dlh vypočítaný vo fixnom kurze (kurz k 1. 1. 2002), ktorým sa eliminujú kurzové vplyvy v roku 2002. Nárast zahraničného dlhu vo fixnom kurze o 0,6 mld. USD potvrdzuje, že kurzové rozdiely predstavovali až 66% z celkového nárastu v roku 2002.

V štruktúre celkovej hrubej zahraničnej zadlženosti SR, celkové hrubé strednodobé a dlhodobé zahraničné záväzky predstavovali  9,0 mld. USD. Celkový krátkodobý dlh k ultimu decembra 2002 bol vykázaný čiastkou 4,2 mld. USD. Podiel celkového krátkodobého dlhu na celkovom hrubom zahraničnom dlhu SR k ultimu roka dosiahol 32,1%. Podiel celkového hrubého zahraničného dlhu na obyvateľa SR dosiahol ku koncu decembra 2 452 USD (na začiatku roka to bolo 2 116 USD).

	01.01.2002*)	31.12.2002	31.12.2002	
	aktuálny kurz	aktuálny kurz	fixný kurz	
                                                                                          	mil. USD	mil. USD	mil. USD	
        Celkový zahraničný dlh SR	11 380,5	13 188,2	12 001,3	
         				
1) Dlhodobý zahraničný dlh	8 143,0	8 951,5	8 109,1	
        Vláda a NBS **	3 625,1	3 740,2	3 303,1	
        Komerčné banky	95,2	245,7	222,8	
        Podnikateľské subjekty 	4 422,7	4 965,6	4 583,2	
				
2) Krátkodobý zahraničný dlh	3 237,5	4 236,7	3 892,1	
        Vláda a NBS	168,6	0,0	0,0	
   Komerčné banky	779,6	1 289,5	1 169,5	
         Podnikateľské subjekty	2 289,3	2 947,2	2 722,6	

 *)  nová metodika platná od 1.1.2002
**) vrátane vládnych agentúr a obcí

Čistá zahraničná zadlženosť, vypočítaná ako rozdiel hrubej zahraničnej zadlženosti vo výške 13,2 mld. USD (pasíva NBS a vlády, pasíva komerčných bánk a pasíva podnikovej sféry - mimo majetkovej účasti) a zahraničných aktív vo výške 14,1 mld. USD (devízové rezervy NBS, zahraničné aktíva komerčných bánk a zahraničné aktíva podnikovej sféry - mimo majetkovej účasti) dosiahla ku koncu roku 2002 veriteľskú pozíciu 0,9 mld. USD, v porovnaní s dlžníckou pozíciou 2,0 mld. USD zo začiatku roka 2002.