Správa

o výstavbe Autonómneho systému varovania a vyrozumenia obyvateľstva na vodných dielach SR

	Podľa § 16 zákona č. 42/1994 Z.z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení jeho noviel (č. 222/1996 Z.z., 117/1998 Z.z. a doplnok novely č. 2522001) je prevádzkovateľ vodohospodárskeho diela povinný v termíne do 30. apríla 2004 zabezpečiť výstavbu a prevádzku Autonómneho systému varovania a vyrozumenia obyvateľstva (ďalej len ASVaV). Uznesením č. 55/1995 – 260 z  25. 10. 1995 Rada obrany štátu uložila povinnosť zabezpečiť tento systém na vodohospodárskych dielach skupiny A, B a určených dielach skupiny C. V podmienkach rezortu životného prostredia SR sa táto povinnosť vzťahuje na 19 vodných diel, z toho 17 v správe SVP, š.p. Banská Štiavnica a 2 v správe Vodohospodárskej výstavby, š.p. Bratislava. ASVaV musí byť inštalovaný na objektoch samotného vodohospodárskeho diela a v území ohrozenom prielomovou vlnou do vzdialenosti od vodnej stavby, ktorú dosiahne jej čelo do jednej hodiny od vzniku mimoriadnej udalosti.
	
ASVaV pozostáva z troch hlavných častí:
•	Monitorovanie vybraných javov, ktoré signalizujú vznik takej poruchy, ktorá je už začiatkom deštrukcie vodnej stavby a dosiahnutie, alebo prekročenie stanovených limitných hodnôt. Základnou požiadavkou monitorovacej časti varovného systému je nepretržité (on line) snímania monitorovacích veličín a vysoká spoľahlivosť prístrojov vrátene prenosových ciest.
•	Druhou časťou je tzv. Centrálny pult varovania a vyrozumenia (CPV), ktorý pozostáva z riadiaceho systému. V ňom sa vyhodnocujú údaje získané z monitorovacej časti, prípadne preberané z iných vstupov. CPV vykonáva zálohovanie vybraných údajov a v prípade potreby aktivuje prostriedky varovania a vyrozumenia (sirény).
•	Treťou časťou je samotný systém varovania a vyrozumenia. Určenie rozsahu varovania a vyrozumenia vychádza z výpočtov prielomovej vlny a z charakteru územia pod vodnou stavbou (veľkosť sídiel, rozsah zaplaveného územia s vyhodnotením ničivých účinkov). Prevádzkovatelia vodných stavieb sú povinný budovať ASVaV na vodnej stavbe a na území, ktoré zasiahne prielomová vlna do jednej hodiny od jej vzniku. Zavedením povinnosti varovania aj na ohrozenom území vo vzdialenosti, ktorú dosiahne prielomová  vlna do jednej hodiny od vzniku mimoriadnej udalosti, sa podstatne zmenil rozsah varovania a vyrozumenia, v dôsledku čoho značne narastajú finančné nároky na jeho realizáciu.
Autonómny systém okamžite po spustení prostriedkov varovania začne odoslanie vyrozumievacích správ uložených v definovanej databáze vopred určeným miestam.

Rozsah varovania a vyrozumenia:
	Predmetom projektu zabezpečujúceho ASVaV je návrh pokrytia územia varovným signálom pod vodnou stavbou, ohrozeným prielomovou vlnou do jednej hodiny, návrh počtu a typu koncových prostriedkov varovania a návrh ich ovládania z pracoviska stálej služby vodného diela.
	Pre účely varovania a vyrozumenia obyvateľstva v ohrozenej oblasti budú ako koncové prostriedky použité elektronické sirény typu Pavian. Sirény Pavian sú modulárne zariadenia, ktoré umožňujú vytvoriť kruhový aj smerový vyžarovací diagram pokrytia varovným signálom.
	Pod vodnou stavbou, v zátopovej oblasti, budú nainštalované sirény na objektoch patriacich k vodnej stavbe alebo ohrozeným obciam. Výstavba prostriedkov je realizovaná na základe súhlasu príslušných úradov.
	Varovanie a vyrozumenia obyvateľstva zabezpečuje riadiaci systém. Ak riadiaci systém vyhodnotí signály z monitorovacieho systému ako varovné, okamžite to oznámi na monitore a vyšle akustický signál 10 sekúnd stálym tónom opakovane po 20 sekundách až do vypnutia signalizačného zariadenia.
	Pracovisko stálej služby ASVaV okamžite overuje vzniknutú situáciu a potvrdzuje, alebo ruší vznik mimoriadnej udalosti. Ak pracovisko stálej služby príslušne nezareaguje na signalizovanie vzniku mimoriadnej udalosti do 5 minút od jej zistenia, automaticky sa zabezpečí odoslanie príslušnej informácie do určených miest varovania a vyrozumenia, zároveň sa automaticky spustia varovné sirény na vodnej stavbe a v príslušnom území varovania. 
Technické a prevádzkové podmienky informačného systému civilnej ochrany (systém sirén) sú ustanovené Vyhláškou Ministerstva vnútra SR č. 348/1998 Z.z.
Spracovávaním projektovej dokumentácie prielomových vĺn vodných stavieb skupiny A,  B a C bol Ministerstvom pôdohospodárstva SR poverený Hydroconsult š.p. Bratislava a vodných stavieb skupiny C je Ministerstvom pôdohospodárstva SR poverený aj SVP, š.p. Banská Štiavnica.
Spracovávaním projektovej dokumentácie a zabezpečením výstavby autonómnych systémov varovania a vyrozumenia bol Ministerstvom pôdohospodárstva SR poverený listom č. 78/1997-260 zo dňa 15.4.1997 Hydroconsult š.p. Bratislava. 
Výstavba ASVaV je zabezpečovaná v súlade s Harmonogramom prípravy a výstavby ASVaV na vodohospodárskych dielach skupiny A a B schváleným Ministerstvom pôdohospodárstva SR listom č. 124/2002-820 zo dňa 15.4.2002. Harmonogram je stanovený tak, aby bol splnený zákonom stanovený termín.
Na základe § 40b ods. 1 a § 40 ods. 5 zákona č. 139/2003, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády SR a organizácii ústrednej štátnej správy a ktorým sa dopĺňa zákon č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prešli z Ministerstva pôdohospodárstva SR na Ministerstvo životného prostredia SR.

Z hľadiska technického je realizácia ASVaV uskutočňovaná v dvoch etapách

I.	etapu tvorí monitorovacia časť systému, rozhodovacia jednotka, varovné a vyrozumievacie zariadenie (siréna) priamo na vodnej stavbe (VS).  I. etapou je zabezpečená indikácia mimoriadnej udalosti na VS, jej vyhodnotenie a upozornenie obsluhy VS s následným varovaním a vyrozumením obyvateľstva sirénou na vodnej stavbe a jestvujúcimi prostriedkami na území pod VS. 
II. etapu výstavby tvorí systém sirén ako prostriedok na varovanie a vyrozumenie                obyvateľstva pod vodnou stavbou.
Projektová dokumentácia II. etapy stavieb ASVaV je vypracovaná pre všetky dotknuté vodné stavby v správe VV, š.p. a SVP, š.p., s výnimkou VS Liptovská Mara (predpokladaný termín X. 2003) a VS Vihorlat (predpokladaný termín XI. 2003).

Celkový rozpočtový náklad na výstavbu ASVaV 19-tich VD je 314,6 mil. Sk z toho 237,9 mil. Sk na VD v správe SVP, š.p. a 76,6 mil. Sk na VD Gabčíkovo v správe VV, š.p. (VDG – 61,5 mil. Sk), VD Žilina 15,1 mil. Sk.
	Obidva štátne podniky vložia do výstavby ASVaV 102,5 mil. Sk vlastných prostriedkov a doloženie zo štátneho rozpočtu predstavuje 212,0 mil. Sk..

	Prípravné a projektové práce na výstavbu ASVaV boli začaté v roku 1998. Do konca roku 2000 neboli zo štátneho rozpočtu ani zo Štátneho vodohospodárskeho fondu SR vyčlenené na výstavbu ASVaV žiadne finančné prostriedky a celý finančný objem vo výške 50,5 mil. Sk bol k tomuto termínu hradený len z vlastných finančných zdrojov SVP, š.p.

V súčasnosti je I. etapa výstavby ASVaV ukončená na všetkých vodných dielach v správe SVP, š.p. a VV, š.p., II. etapa výstavby je vo vysokom štádiu rozpracovanosti.
Celkový prehľad o doterajšom financovaní stavieb ASVaV (r. 1999 – 2003) a návrh plánu financovania v r. 2004 je nasledovný: 
 
Na vodných dielach v správe SVP, š.p. B. Štiavnica

Celkový rozpočtový náklad stavieb ASVaV je cca                                          237,9 mil. Sk
	z toho predpoklad zo štátneho rozpočtu      158,8 mil. Sk
		                                            predpoklad z vlastných zdrojov          79,1 mil. Sk

Celkovo prestavané do konca roku 2002 je		                               131,3 mil. Sk
	                                            z toho zo štátneho rozpočtu  		         68,4  mil. Sk
		                                z vlastných zdrojov 			         63,0 mil. Sk

Plán na rok 2003  je				                                		         58,4 mil. Sk
	                                            z toho zo štátneho rozpočtu           	         45,5  mil. Sk
		                                z vlastných zdrojov 			         12,9  mil. Sk

Návrh plánu na rok 2004  je				                                 48,2 mil. Sk
	                                            z toho zo štátneho rozpočtu		         45,0  mil. Sk
		                                z vlastných zdrojov 			           3,2  mil. Sk

Na vodných dielach v správe VV, š.p. Bratislava:
Vodné dielo Gabčíkovo je celkový rozpočtový náklad na ASVaV 59,5 mil. Sk bez DPH.

Čerpanie 01-10/2003 vo výške			21 465 958,00.- Sk bez DPH
						
Čerpanie celkom k 13.10.2003			44 365 054,00.- Sk bez DPH
Ostáva prestavať					16 198 956,00.- Sk bez DPH 

Z prostriedkov štátneho rozpočtu bola financovaná čiastka 17 399 096.- Sk
 bez DPH.
Z vlastných zdrojov investora bolo čerpané 26 965 958.- Sk bez DPH.

Na rok 2004 bolo požiadané o poskytnutie financií zo štátneho rozpočtu v čiastke 
8,8 mil. Sk na ukončenie montážnych prác, vykonanie komplexných skúšok a uvedenie systému do prevádzky. 	
Dodávka ASVaV bude ukončená v 12/2003. Ukončenie montážných prác, komplexné skúšky a uvedenie systému do prevádzky bude do konca apríla 2004.

Vodné dielo Žilina má celkový rozpočtový náklad na ASVaV 15,15mil. Sk, ktoré je financované zo štátneho rozpočtu.
Čerpanie k 31.12.2002 vo výške 				2 000 325,00.- Sk bez DPH
Čerpanie 01-10/2003 vo výške				7 417 698,00.- Sk bez DPH
Čerpanie celkom k 13.10.2003				9 418 023,00.- Sk bez DPH
Ostáva prestavať						5 081 977,00.- Sk bez DPH 

ASVaV VD Žilina bude montážne ukončený v 10/2003. Komplexné skúšky a uvedenie systému do prevádzky bude v 11/2003.

	Celkový prehľad rozpočtových nákladov na ASVaV na všetky vodné diela v správe SVP, š.p. a VV, š.p. , ich rozdelenie na vlastné prostriedky a prostriedky zo štátneho rozpočtu je v tabuľke č. 1. Z celkovej bilancie vyčerpaných finančných prostriedkov je zrejmé, že na úplné dokončenie ASVaV na všetkých vodných dielach v roku 2004 je potrebných 53,0 mil. Sk zo štátneho rozpočtu.
	Z kontroly postupu prác na ASVaV vykonaných SVP, š.p. a VV, š.p. vyplýva, že na troch vodných dielach (VD Drahovce – Madunice, VD Domaša a vodárenskej nádrži Málinec) je ASVaV vybudovaný ako celok (t.j. I. A II. etapa). Na ostatných vodných dielach je systém v štádiu vysokej rozpracovanosti. Za predpokladu, že v štátnom rozpočte na rok 2004 bude zabezpečených 58,1 mil. Sk, bude splnený zákonom stanovený termín (04/2004) na uvedenie ASVaV do činnosti.

	Osobitným problémom pre prevádzkovateľov vodných diel sú náklady na prevádzku vybudovaných ASVaV, na ktorých musí byť zabezpečený nepretržitý výkon služby pri centrálnom pulte varovania . Nepretržitá služba vyplýva z povinnosti obsluhy ASVaV do 5 minút od vzniku prielomovej vlny na vodnom diele potvrdiť, alebo nepotvrdiť túto udalosť a následne vyhlásiť resp. nevyhlásiť varovný signál a začať vyrozumievanie osôb o udalosti na území pod vodným dielom.

Riešenie tejto problematiky bude znamenať nárast počtu pracovníkov na vodných dielach priemerne o 5 pracovníkov na každom vodnom diele s vybudovaným ASVaV. Predbežné výpočty preukazujú, že prevádzka ASVaV bude znamenať zvýšenie mzdových nákladov u obidvoch podnikov o cca 45 – 50 mil. Sk ročne, čo značne zaťaží prevádzkové náklady podnikov.