Informácia o výsledkoch rokovaní delegácie vedenej štátnou tajomníčkou MZV SR  O. Algayerovou v Slovinsku k problematike zavedenia eura

Dňa 11. 9. 2007 sa v Ľubľane uskutočnili rokovania slovenskej delegácie vedenej štátnou tajomníčkou MZV SR O. Algayerovou s cieľom informovať o stave príprav SR na zavedenie eura, získať politickú podporu najvyšších predstaviteľov pre vstup SR do eurozóny a prediskutovať proces prijatia eura v Slovinsku. Členmi delegácie boli I. Barát, splnomocnenec vlády SR pre zavedenie eura a V. Ostrožlík, viceguvernér NBS. Slovenská delegácia uskutočnila pracovné rokovania na Ministerstve financií Slovinska (MF Slovinska), v Národnej banke Slovinska (NBSI) a u Združenia spotrebiteľov Slovinska (ZSS).  

V rámci rokovaní bola partnerom predstavená prezentácia, v ktorej boli uvedené kroky slovenskej vlády, s cieľom zabezpečiť úspešné zavedenie eura v SR ku dňu 1.1. 2009. Počas rokovaní so slovinskými partnermi O. Algayerová zdôraznila, že SR odmieta diskusiu o spochybňovaní maastrichtských kritérií pre zavedenie eura. Vláda SR vyvíja maximálne úsilie, aby ich splnila a zabezpečila ich dodržiavanie aj po vstupe SR do eurozóny.  

Rokovania slovenskej delegácie k problematike zavedenia eura v SI možno hodnotiť ako úspešné. Slovinská strana sa podelila o cenné skúsenosti s procesom zavádzania eura v Slovinsku. Slovinské skúsenosti sú v mnohom využiteľné pre SR. Slovinsko má stabilnú ekonomiku a vykazuje pomerne veľký rast HDP. Slovinská strana odporučila, aby SR intenzívne komunikovalo s Európskou komisiou, Európskou centrálnou bankou a Európskym parlamentom. Dôležité sú taktiež konzultácie v členských krajinách eurozóny. Problémy, ktoré sa vyskytnú, je treba riešiť a nie „tvrdiť“, že neexistujú. Slovinská strana odporučila poukázať na prípadné problémy SR a neodporučila ich riešiť politickým lobingom. 

Významnú úlohu v SI mala dobrá informačná kampaň pre obyvateľov Slovinska, ktorú zabezpečovalo najmä MF Slovinska v spolupráci s NBSI. MF Slovinska považuje za veľmi užitočný faktor, ktorý významne napomohol dobrej akceptácii euro valuty u občanov Slovinska, ako i povinné dvojité označovanie cien v Slovinsku, ktoré platilo v Slovinsku od 1.3. 2006 do 30.6. 2007. 

I. Problematika inflácie a jej udržateľnosti

Najdôležitejšou úlohou pre Slovinsko po vstupe do eurozóny bolo udržanie inflácie na požadovanej úrovni maastrichtských kritérií. Otázka inflácie, resp. jej udržateľnosti, sa však javí ako problematická oblasť. Podľa partnerov medzi hlavné dôvody relatívne vysokej inflácie v Slovinsku patria nasledovné dôvody: 
•	medziročný nárast cien pri potravinách (júl 2006 – jún 2007) o 7,6% z toho najviac zeleniny 21,8%, ovocie – 17,4%, mlieko a mliečne výrobky – 11,7%, 
•	nárast výrobkov pre domácnosti – 4,5% z toho najviac výrobky pre domácnosť 6,4%, nábytok 5,5%, vybavenie domácností (hrnce, príbory, sklo) – 5,6%,   
•	ceny v pohostinstvách a reštauráciách – nárast o 5,5% z toho najviac nárast cien služieb v pohostinstvách a reštauráciách – 9,1%,
•	nárast cien v oblasti kultúry a športu – 4,4%, z toho najviac šport 8,5%, nárast cien kvetov – 7,7%. 

Pokiaľ ide o príčiny rastu inflácie nie je v tejto otázke medzi NBSI a MF Slovinska úplná zhoda. NBSI uvádza, že za úroveň cca 3,8% inflácie v Slovinsku (obdobie júl 2006 – júl 2007) sú nasledovné dôvody: 

1.	Samotné zavedenie eura k 1. 1. 2007 spôsobilo rast inflácie v Slovinsku na úrovni cca 0,2-0,3%. 

2.	Fiskálna politika MF Slovinska: V Slovinsku prebiehajú pomerne veľké investície do infraštruktúry – výstavba diaľnic, ciest a modernizácia železníc. Slovinsko pokročilo v plynulejšom a rýchlejšom čerpaní eurofondov. Slovinsko v súčasnom období začína čerpať pomerne veľa peňazí z rôznych fondov EÚ. Viaceré projekty v Slovinsku, ktoré sú spolufinancované z prostriedkov EÚ sa darí úspešne realizovať. Všetky uvedené faktory spôsobujú, že nastal pomerne veľký prílev peňazí, ktorý tlačí na rast cien. MF Slovinska a NBSI sa líšia v odhade dopadu na rast inflácie výstavbou diaľnic, ciest a železníc.

3.	Zlepšenie dostupnosti úverov po vstupe Slovinska do eurozóny: Slovinské banky sa vstupom Slovinska do eurozóny stali súčasťou omnoho väčšieho peňažného trhu. Pred vstupom do eurozóny, boli úrokové miery na úvery v Slovinsku mierne vyššie ako vo viacerých krajinách eurozóny. Vstupom Slovinsku do eurozóny sa stal slovinský trh pomerne zaujímavý, slovinské banky začali poskytovať výhodnejšie úvery, najmä pokiaľ ide o hypotekárne úvery, ale aj úvery pre podnikateľov a spotrebné úvery. To spôsobilo fakt, že v Slovinsku si v prvom polroku 2007 požičalo od bánk viac subjektov ako v I. polroku 2006, pretože cena úverov v podobe úrokových mier bola nižšia.  Uvedený fakt spolu s fiskálnu politikou štátu výraznejšie prispel k prílevu peňazí, ktoré do určitej miery spôsobujú mierne prehrievanie slovinskej ekonomiky a uvedené pôsobí ako jeden z hlavných faktorov rastu cien v Slovinsku.      
 
4.	Rast HDP v Slovinsku: V II. polroku 2007 dosiahol rast HDP v Slovinsku úroveň 5,9%. Zvyčajne krajiny s vyšším hospodárskym rastom majú aj vyššiu mieru inflácie.

5.	Rast miezd: V období od júla 2006 – júna 2007 došlo v Slovinsku k reálnemu rastu miezd vo výške 4,9%. Ľudia majú reálne vyššie príjmy. Pokiaľ peniaze dávajú do spotreby, prispieva to k rastu cien.

6.	Vonkajšie vplyvy: Slovinská ekonomika je súčasťou globálneho svetového trhu. Na svetových trhoch došlo v medziročnom vyjadrení k rastu cien potravín o 4%. Taktiež dochádza k výkyvom pri cenách ropy. Uvedené má vplyv aj na slovinské hospodárstvo.  

Podľa vyjadrení MF Slovinska príčiny rastu inflácie sú nasledovné: 

1.	Rast cien potravín na svetových trhoch, čo sa prejavuje aj v Slovinsku.

2.	Vyšší rast HDP v Slovinsku – za II. polrok 2007 – 5,9%. 

3.	Rast miezd v národnom hospodárstve, medziročne v reálnom vyjadrení 4,9%.

4.	Nie vždy dostatočná konkurencia v Slovinsku, najmä pokiaľ ide o oblasť služieb.

5.	Zvýšenie spotrebnej dane na alkohol a tabakové výrobky, v zmysle záväzkov Slovinska voči EÚ. 

Európska komisia začiatkom roka 2007 upozornila vládu Slovinska, že rastu inflácie je potrebné venovať značnú pozornosť aj po vstupe krajiny do eurozóny a prijímať skôr opatrenia, ktoré by mohli zmierniť rast cien v Slovinsku.  

V tejto súvislosti slovinskí partneri uviedli, že „slovinský prípad“, kedy Slovinsko – osem mesiacov po vstupe do eurozóny dosahuje infláciu na úrovni cca 3,5-3,8%, čo je cca 1% nad hornou hranicou maastrichtských kritérií pre infláciu určite neznamená nič pozitívneho pre krajiny, ktoré chcú euro zaviesť v blízkej budúcnosti. Možno očakávať, že Európska komisia bude “viac opatrnejšia“ pri skúmaní kritéria, ktoré predstavuje udržateľnosť inflácie aj po vstupe do eurozóny. 

II. Komunikácia s Európskou centrálnou bankou a Európskou komisiou

Slovinsko považuje za kľúčovú komunikáciu s Európskou komisiou a Európskou centrálnou bankou. Dialógu s uvedenými inštitúciami je treba venovať maximálnu pozornosť. Slovinsko sa snažilo o zapojenie expertov uvedených inštitúcii do procesu príprav na zavedenie eura. Výsledkom bolo, že Slovinsko získalo dôveru Európskej komisie a Európskej centrálnej banky, pokiaľ ide o celkový proces zavedenia eura v Slovinsku. 

Slovinsko veľmi dobre využilo obdobie ERM II od 28.6. 2004 do 31.12. 2006, pričom je dôležité pri procese zavádzania  eura nielen stanoviť dobré pravidlá, ale ich aj dodržiavať. Slovinsko sa snažilo o maximálne „otvorenú hru“ s Európskou komisiou a Európskou centrálnou bankou v tomto procese. Je dôležité nielen komunikovať s Európskou komisiou a Európskou centrálnou bankou, ale aj nemať obavu priznať si problémy a hľadať riešenia. Slovinsko sa taktiež snažilo realizovať v praxi rady a odporúčania Európskej komisie a Európskej centrálnej banky, čo sa ukázalo ako veľmi prospešné k hladkému a úspešnému zavedeniu eura. 

O. Algayerová v tomto kontexte ocenila odbornú pomoc, ktorú slovinskí experti poskytujú predstaviteľom slovenských ministerstiev a iných inštitúcií. V priebehu roku 2007 prebehlo niekoľko expertných konzultácií, pravidelne sa stretávajú predstavitelia NBS a NBSI. ŠTAT MZV SR zdôraznila, že SR robí všetky opatrenia preto, aby plnila maastrichtské kritériá pre zavedenie eura. Slovinsko je i naďalej pripravené maximálne pomôcť SR v procese úspešného zavedenia eura. 

Osobitnú pozornosť je treba venovať štatistickým údajom, ktoré sú poskytované zo strany SR pre Európsku komisiu a Európsku centrálnu banku, osobitne pokiaľ ide o výšku inflácie a deficit. Slovenskí experti musia byť pripravení svoje čísla argumentačne obhájiť pred predstaviteľmi Európskej komisie a Európskej centrálnej banky. Pri vypracovávaní Konvergenčnej správy o stave plnenia maastrichtských kritérií pre zavedenie eura v SR bude hrať kľúčovú úlohu Európska komisia a Európska centrálna banka. Predmetná správa sa bude vypracovávať v uvedenom období (apríl - máj 2008). Správa bude predstavovať hlavný dokument, na základe ktorého členské krajiny eurozóny rozhodnú o tom, či umožnia zavedenie eura v SR ku dňu 1. 1. 2009. Procesu prípravy predmetnej správy je preto treba venovať mimoriadnu pozornosť. 

Pokiaľ ide o samotné rozhodovanie o pripravenosti SR na vstup do eurozóny dôležitú úlohu bude mať aj Európsky parlament, menovite Výbor pre hospodárske a menové záležitosti. Tento výbor bude vypracovávať stanovisko. Je veľmi dôležité, viesť intenzívnu komunikáciu s týmto výborom. Slovinská strana odporučila, aby SR pozvala na návštevu SR (s možnosťou vystúpenia na konferencii, kde bude hlavnou témou euro v SR) predsedníčku Výboru pre hospodárske a menové záležitosti.

III. Zvyšovanie cien v Slovinsku po vstupe do eurozóny 

Úspešnému zavedeniu eura v Slovinsku z pohľadu spotrebiteľov (nastal len minimálny nárast cien v oblasti služieb – celkovo 0,3%) napomohlo, že sa mimovládnym organizáciám podarilo aktivizovať občanov, aby boli citliví na špekulatívne zvyšovanie cien v súvislosti s prechodom na euro. Zväz spotrebiteľov Slovinska (ZSS) zverejňoval tzv. čierne zoznamy v troch oblastiach -  tovar, služby a banky. Boli vytvorené dve kategórie čiernych zoznamov – medziročné zvyšovanie cien od 6% - 10% a zvyšovanie nad 10%. 

Prvé čierne zoznamy boli zverejnené dňa 15. 12. 2006, t.j. 15 dní pred zavedením eura v Slovinsku.  Následne ZSS zverejňoval tzv. čierne zoznamy každých 15 dní prvé dva mesiace roku 2007, potom každé dva mesiace, posledný tzv. čierny zoznam bol zverejnený dňa 5. 9. 2007. Keď boli zverejnené prvé čierne zoznamy, uvedené pôsobilo veľmi odstrašujúco na ďalších obchodníkov, ktorí chceli špekulatívne zvyšovať ceny. 

ZSS zohral veľmi pozitívnu úlohu pri aktivizácii slovinských spotrebiteľov. Vo všeobecnosti boli informácie o zavedení eura, ktoré poskytoval ZSS, prijímané s veľkou dôverou u slovinskej verejnosti. V prieskumoch podľa Eurobarometra (v roku 2006) až 79% spotrebiteľov v Slovinsku označilo ZSS ako zdroj dobrých a plnohodnotných informácií o zavedení eura v Slovinsku.  Zástupcovia ZSS uviedli, že dôležitým nástrojom na „kontrolu rastu cien“ v súvislosti so zavedením eura v Slovinsku bol zoznam – 104 položiek – tovarov a služieb. ZSS pravidelne uskutočňovalo cenovú kontrolu predmetných položiek (od začiatku roka  2006 do júna 2007). Ide vždy o kontrolu ceny rovnakého výrobku, či služby v tom istom obchode. Zoznam 104 kontrolovaných položiek bol odovzdaný splnomocnencovi pre zavedenie eura v SR I. Barátovi.  

ZSS mal počas prvých dvoch mesiacov roku 2007 telefonickú linku – bezplatný telefón v čase od 8.00 – 12.00, kde mohli občania hlásiť podnety v súvislosti so zvyšovaním cien. Telefónna linka fungovala v pracovné dni (pondelok, streda a piatok) do 30. 6. 2007, najintenzívnejšie bola využívaná v prvých dvoch mesiacoch t.r. 

Okrem toho informácie zverejňoval ZSS na internete v priebehu roka 2006 a začiatkom roka 2007. Zverejnil niekoľko propagačných materiálov pre spotrebiteľov, ktorých cieľom bolo prebudiť záujem spotrebiteľov, aby si uvedomili, že špekuláciám pri zdražovaní v súvislosti s prechodom na euro najlepšie zabránia tým, že nebudú chodiť nakupovať tam, kde špekulatívne rastú ceny a upozornia na tento fakt napr. ZSS. 

ZSS uskutočňoval v I. polroku 2007 pravidelné tlačové konferencie, ktoré sa tešili veľkej pozornosti médií, kde informovali o podnikoch, ktoré zdražili ceny určitých výrobkov a služieb. 

V tejto súvislosti ZSS vyjadril pripravenosť pomôcť mimovládnym organizáciám zaoberajúcim sa ochranou spotrebiteľa v SR pri odovzdaní skúseností s procesom monitorovania rastu cien. Odporučené bolo, aby vláda SR pomohla mimovládnemu sektoru (MVO) v SR, aby bol viac aktívny pri procese zavedenia eura v SR. V tomto kontexte by mohol pomôcť systém vhodných grantov. Ak sa však z rôznych príčin nepodarí aktivizovať MVO sektor v SR, aby pomohol pri monitorovaní rastu cien v súvislosti s prechodom na euro, slovinskí partneri odporučili, aby túto úlohu vykonávali štátne inštitúcie napr. Slovenská obchodná inšpekcia.   

ZSS pri zverejňovaní tzv. čiernych zoznamov si každú informáciu aspoň 2-3 krát preveril, aby nenastala chyba tzv. zlyhaním ľudského faktora. Pri zverejňovaní „špekulantov“ bolo ZSS maximálne profesionálne. To bolo aj dôvodom, že zatiaľ nikto z podnikateľov, ktorí boli zverejnení v tzv. čiernych zoznamoch nepodal proti ZSS žalobu – napr. za poškodzovanie dobrého mena, uverejnenie nepresných informácií a pod. 

ZSS najkritickejšie hodnotí rast cien poplatkov za služby v bankách a niektorých poplatkov na poštách. Existuje podozrenie, že banky uzavreli „nepísanú kartelovú dohodu“ o zvyšovaní poplatkov za bankové úkony. Niekedy došlo k zvýšeniu bankových poplatkov aj o 100%. 

Záver:

Rokovania v Slovinsku možno hodnotiť ako úspešné. Slovinsko je poslednou krajinou, ktorá vstúpila do eurozóny a preto informácie a odporúčania Slovinska sú veľmi cenné. Slovinskí partneri upozornili, aby SR intenzívne komunikovalo s Európskou komisiou, Európskou centrálnou bankou a Európskym parlamentom. Dôležité sú taktiež konzultácie v členských krajinách eurozóny. Problémy, ktoré sa vyskytnú, je treba riešiť, pričom nie je prospešné problémy nahradiť politickým lobingom.