Predbežné definovanie priorít pre operačné programy v rámci budúceho cieľa Európska teritoriálna spolupráca – cezhraničná spolupráca

Úvod : 

Cieľom tohto materiálu je definovať  návrh predbežných priorít pre budúce programy cezhraničnej spolupráce v rámci programového obdobia 2007-2013.  Navrhované priority vychádzajú zo schválených priorít programov INTERREG III A pre obdobie 2004-2006. Návrh nasledovných priorít jednotlivých programov nemožno však vzhľadom na momentálny začiatok programovania nového programového obdobia 2007-2013 považovať za definitívny, ale len za predbežný.

Návrh predbežných priorít cezhraničnej spolupráce pre roky 2007-2013 :

Európska komisia vo svojom návrhu definície cieľov pre nové programové obdobie 2007-2013 predpokladá zavedenie 3 cieľov :

Cieľ 1 :  Konvergencia 
Cieľ 2 :  Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť 
Cieľ 3 :  Európska teritoriálna spolupráca

Podľa uvedeného návrhu budú v rámci cieľa 3 obdobne ako v súčasnom programovom období existovať 3 línie európskej teritoriálnej spolupráce :
a)  cezhraničná spolupráca  (súčasný INTERREG III A)
b ) transnacionálna spolupráca (súčasný INTERREG III B)
c ) medziregionálna spolupráca (súčasný INTERREG III C)

EK vo svojom návrhu pre budúce programovacie obdobie v rámci cieľa  Európska teritoriálna spolupráca doporučuje popri zachovaní bilaterálnych programov v rámci cezhraničnej spolupráce  tiež zavedenie tri alebo viaclaterálnych programov. 
Po absolvovaní prvých neformálnych konzultácií so susednými krajinami (Česká republika, Rakúsko, Maďarsko a Poľsko, pričom s Ukrajinou  vzhľadom na pretrvávajúcu nejasnosť v rozdelení zodpovednosti pri riadení cezhraničných programov strane ukrajinských partnerov sa nebolo možné dosiaľ stretnúť) sa vo všetkých hraničných reláciách SR zatiaľ vyprofiloval názor zotrvať pri súčasnom bilaterálnom modeli, nakoľko všetky nové členské krajiny EÚ zaviedli na tieto programy nové implementačné systémy, ktoré potrebujú istý čas na zvládnutie elementárnych úloh.  Preto by bolo predčasné vytvárať ďalšie nové štruktúry na viaclaterálne programy. 

Na základe vyššie uvedených informácií by sa Slovenská republika v rámci cieľa Európska teritoriálna spolupráca zapojila do  nasledovných programov cezhraničnej spolupráce  :
Program cezhraničnej spolupráce Slovenská republika – Česká republika
Program cezhraničnej spolupráce Slovenská republika – Rakúsko
Program cezhraničnej spolupráce Slovenská republika – Poľská republika
Program európskeho nástroja susedstva a partnerstva Slovenská republika – Maďarsko – Ukrajina.

Na základe predbežných rokovaní s partnerskými štátmi a  spokojnosti so súčasným stavom riadenia programov  zo štyroch vyššie uvedených programov by Slovenská republika vykonávala funkciu tzv. riadiaceho a platobného orgánu  vo vzťahu voči Českej republike, v zostávajúcich troch programoch by funkciou riadiacich a platobných orgánov podľa príslušnosti k programu boli poverené susedné štáty, t. j Rakúsko, Poľsko a Maďarsko. 

V súvislosti s tvorbou nových operačných programov  boli založené bilaterálne pracovné skupiny, ktoré majú hlavnú zodpovednosť v procese  definovania priorít a opatrení jednotlivých programov  cezhraničnej spolupráce. Pozostávajú zo zástupcov riadiaceho, resp. národného orgánu, spoločného technického sekretariátu, platobného orgánu a predstaviteľov samosprávnych krajov. Keďže sa však proces tvorby programového dokumentu len rozbieha, zatiaľ sa uskutočnili len prvé zasadnutia  týchto pracovných skupín. 

Nižšie navrhované priority vychádzajú zo schválených priorít programov INTERREG III A pre obdobie 2004-2006. Návrh nasledovných priorít jednotlivých programov nemožno však vzhľadom na momentálny začiatok programovania nového programového obdobia 2007-2013 považovať za definitívny, ale len za predbežný. Všetky uvedené návrhy priorít budú následne rozpracované do jednotlivých opatrení. 
Definitívnu podobu  a názvy jednotlivých priorít bude možné nájsť v programovom dokumente pre každý cezhraničný program, ktorý po vypracovaní zo strany partnerských štátov bude predložený na rokovanie vlády SR  a  následne zaslaný Európskej komisii na schválenie. 

Program cezhraničnej spolupráce  Slovenská republika – Česká republika

Analýza a stratégia programu cezhraničnej spolupráce SR-ČR vychádza z údajov roku 2003, pričom na základe súčasného stavu možno skonštatovať, že vývoj sociálno-ekonomickej situácie nenaznačuje výraznejšiu zmenu. Na uvedenom základe boli následne aj definované predbežné priority.
Základná analýza prihraničného regiónu  :

Územie určené pre podporu z Iniciatívy INTERRERG III  A v slovensko - českom pohraničí je tvorené 6 autonómnymi samosprávnymi  krajmi (NUTS III)  – Moravsko-slezským, Zlínskym a Jihomoravským  vo východnej časti ČR a Žilinským, Trenčianskym a Trnavským  v západnej časti  SR. Na juhu hraničí uvedený región s Rakúskom a Maďarskom, na severe s Poľskom. Dĺžka spoločnej hranice je 251,8 km.  V regióne žije 4 840 464 obyvateľov na rozlohe 32 022 km2. Priemerná hustota obyvateľov  na km2 je v regióne 151,16, čo je nadpriemerná hodnota vzhľadom k obidvom krajinám.  Hustota zaľudnenia je v českej časti významne nad a v slovenskej časti mierne nad celoštátnym priemerom. 
Hrubý domáci produkt na obyvateľa je v regióne podpriemerný a podieľa sa na HDP v ČR 25,2% a 32% v SR. V českej časti je najnižší HDP v Zlínskom kraji, najvyšší v Jihomoravskom  kraji. Slovenský priemer HDP prekračuje Trnavský kraj, Trenčiansky a Žilinský sa pohybujú pod priemerom. Od počiatku 90. rokov minulého storočia sa v regióne zmenila odvetvová štruktúra zamestnancov. Napriek tomu, že stále narastá počet zamestnancov v terciálnom sektore, udržujú si niektoré prihraničné územia stále vysokú mieru nezamestnanosti v priemysle. Medzi jednotlivými  krajmi sa v odvetvovej štruktúre vyskytujú významné rozdiely.

Základná stratégia programu :  

Hlavným cieľom spoločného rozvojového procesu v najbližšom období je rozumné využitie prostriedkov  ponúkaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja pre obdobie rokov 2007-2013.
Strategickým cieľom  je podporovať ekonomicky, sociálne a kultúrne integrovaný rozvoj prihraničného regiónu prostredníctvom  rozvoja infraštruktúry, turizmu, zachovaním a rozvojom kultúrnych tradícií a rozvoja vidieka.
Priority spoločného programu smerujú k vytvoreniu  spoločnej vízie rozvoja vo vybraných oblastiach, ktorá bude využívať potenciál a možnosti prihraničného regiónu pri spoločnom riešení hlavných problémov. Preto je nevyhnutné  zabezpečiť sústavnú koordináciu rozvoja a výmeny náhľadov  na spoločné aktivity v rámci prihraničného regiónu.
V záujme zabezpečenia strategického cieľa, je navrhované podporovať nasledujúce ciele rozvoja prihraničného regiónu:
1.	Pomáhať budovať cezhraničné inštitúcie a kapacity zabezpečujúce integrovaný sociálny a kultúrny rozvoj prihraničného regiónu so zameraním na rozvoj ľudských zdrojov.
2.  Uskutočňovať opatrenia podporujúce rozvoj turizmu, súvisiacich podnikateľských aktivít a poľnohospodárskych aktivít s cezhraničným dopadom a rozvoj vidieka.
Návrh priorít 

Priorita I
Podpora sociálnej interakcie, ľudských zdrojov a podnikania

	Priorita II
Rozvoj cezhraničnej dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry cestovného ruchu a životného prostredia 	Priorita III
Technická asistencia	

V rámci priority č. 1 bude oblasť podpory zameraná na rozvíjanie regionálnych kultúrnych tradícií podporujúcich sociálnu interakciu, integráciu cezhraničných trhov práce, lokálnych iniciatív v zamestnanosti, v oblasti podnikania a prehlbovanie kontaktov obyvateľov  v prihraničnom území. 
V rámci priority č. 2 bude oblasť podpory zameraná na ochranu špecifických životných štandardov a zlepšenie životného prostredia v prihraničnom regióne s ohľadom na turizmus a  rozvoj cestovného ruchu a zároveň na budovanie malej cestnej infraštruktúry.

Navrhované programové  územie v SR na úrovni NUTS III : Trnavský samosprávny kraj, Trenčiansky samosprávny kraj,  Žilinský samosprávny kraj.

Navrhovaní oprávnení žiadatelia : 
orgány štátnej správy, organizácie zriadené alebo založené štátom , obce a mestá, združenie obcí, samosprávne kraje, neziskové organizácie, občianske združenia, verejno-prospešné spoločnosti, cirkevné právnické osoby, nadácie, základné a stredné školy, vysoké školy,  záujmové združenia právnických osôb, hospodárske a agrárne komory, iné právnické osoby verejného práva. 

Program cezhraničnej spolupráce  Rakúska republika – Slovensko

Analýza a stratégia programu cezhraničnej spolupráce SR-Rakúsko vychádza z údajov roku 2003, pričom na základe súčasného stavu možno skonštatovať, že vývoj sociálno-ekonomickej situácie nenaznačuje výraznejšiu zmenu. Na uvedenom základe boli následne aj definované predbežné priority.
Základná analýza prihraničného regiónu  :

Program cezhraničnej spolupráce  SR-Rakúsko zahŕňa na rakúskej strane tri regióny NUTS III Dolného Rakúska, a to Weinviertel, Wiener Umland Nord, Wiener Umland Süd, ďalej Nordburgenland a hlavné mesto Viedeň. Na slovenskej strane je to Bratislavský samosprávny kraj a Trnavský samosprávny kraj.

Rakúsko-slovenské pohraničie je rozdelené na tri odlišné priestorovo-funkčné oblasti:
•	severná časť regiónu (severná oblasť Wiener Umland, Weinviertel, Trnava) je prevažne poľnohospodárska a nemá cezhraničné dopravné spojenia z dôvodu prirodzenej prekážky, ktorú tvorí rieka March/Morava;
•	os aglomerácie Viedeň - Bratislava je jadrom celého pohraničného regiónu. Viedeň a Bratislava majú spolu viac ako 2 milióny obyvateľov a tvoria hlavné centrá regiónu pokiaľ ide o počet obyvateľov, pracovné príležitosti a infraštruktúru; 
•	južné časti tohto regiónu (Wiener Umland Süd, Nordburgenland a časti Bratislavského kraja) patria do rozvojového trojuholníka Viedeň – Bratislava - Györ s dobre rozvinutou cezhraničnou dopravnou infraštruktúrou a sú atraktívne ako lokality pre podnikanie. 
V roku 2001 žilo v rakúsko-slovenskom pohraničí približne 3,5 milióna obyvateľov. 
Hospodárska štruktúra a rozvoj rakúsko-slovenského pohraničia sú charakteristické výraznými regionálnymi rozdielmi v prosperite, ktorá sa prejavuje v značnej nerovnomernosti medzi mestom a vidiekom a  v rozdiele prosperity  medzi rakúskym a slovenským pohraničným regiónom.
Zatiaľ čo sa na rakúskej strane hranice  hrubý domáci produkt na jedného obyvateľa pohybuje medzi 61,1 % a 135,3 % európskeho priemeru, na slovenskom pohraničí sa pohybuje v rozpätí od 50,3 % do 92,1 %. Hlavným problémom regiónu je zlá dostupnosť hospodárskych centier a nízky počet  hraničných prechodov ako dôsledok bývalej železnej opony.
Základná stratégia programu :  

Slovensko-rakúsky prihraničný región  sa po otvorení hraníc v roku 1989 začal dynamicky rozvíjať po ekonomickej stránke. Kontakty a výmena na osobnej, ekonomickej a politickej úrovni majú v tomto pohraničnom regióne dlhodobú tradíciu a ponúkajú výbornú štartovaciu pozíciu pre vytvorenie a intenzifikáciu vzťahov na inštitucionálnej báze. 
Rozporná situácia tohto rakúsko-slovenského pohraničného regiónu vyplýva z historicky vzniknutej nepriepustnej hranice v dĺžke 40 kilometrov. V rámci tohto  hraničného úseku nebolo možné prejsť z jednej krajiny do druhej. Na jednej strane rezonuje z uvedeného túžba spoznať svojho partnera na druhej strane hranice, obzvlášť s ohľadom na kvalitu života a oblasť turizmu/trávenie voľného času, na druhej strane chýbajúca infraštruktúra  znamená silné obmedzenie cezhraničnej dostupnosti, čo predstavuje  slabú stránku pre intenzívnu cezhraničnú výmenu a to nielen s ohľadom na  spoločný hospodársky vývoj. 
V záujme zabezpečenia strategického cieľa, je navrhované podporovať nasledujúce ciele rozvoja prihraničného regiónu:
- rozvíjanie cezhraničných kontaktov a partnerstiev, dobudovanie chýbajúcej infraštruktúry najmä oblasti malej dopravnej infraštruktúry a v oblasti životného prostredia a rozvíjanie hospodárskych kontaktov.
Návrh priorít 

Priorita I
Cezhraničná spolupráca v ekonomike, ľudské zdroje a  cezhraničné organizačné štruktúry a siete	Priorita II
Dostupnosť, cezhraničná infraštruktúra,  udržateľný územný a environmentálny rozvoj 	Priorita III
Technická asistencia	

Pri rokovaní s rakúskym partnermi bolo predbežne dohodnuté zníženie počtu priorít na 2 + technická asistencia oproti  súčasnému stavu 5 priorít + technická asistencia..

V rámci priority č. 1 bude oblasť podpory zameraná na stimuláciu cezhraničného hospodárskeho rozvoja pri zachovaní regionálnej nezávislosti, na rozvíjanie cezhraničnej spolupráce v ekonomike, integrácii cezhraničných trhov práce, lokálnych iniciatív v zamestnanosti a  budovanie mestských a regionálnych sietí. 
V rámci priority č. 2 bude oblasť podpory zameraná na zlepšenie dostupnosti v doprave a informačných technológiách, na zvýšenie podmienok životného a hospodárskeho prostredia, na  rozvoj infraštruktúry pre cezhraničné podnikateľské a informačné centrá, na intenzívnejšie využívanie obnoviteľných zdrojov energií, na ochranu životného prostredia a vybudovanie technickej infraštruktúry na podporu udržateľného rozvoja.

Navrhované programové  územie v SR na úrovni NUTS III : Bratislavský samosprávny kraj, Trnavský samosprávny kraj.
Navrhovaní oprávnení žiadatelia :
orgány štátnej správy, organizácie zriadené alebo založené štátom , obce a mestá, združenie obcí, samosprávne kraje, neziskové organizácie, občianske združenia, verejno-prospešné spoločnosti, cirkevné právnické osoby, nadácie, základné a stredné školy, vysoké školy,  záujmové združenia právnických osôb, hospodárske a agrárne komory, iné právnické osoby verejného práva. 

Program cezhraničnej spolupráce   Poľská republika – Slovenská republika 

Analýza a stratégia programu cezhraničnej spolupráce SR-Poľsko vychádza z údajov roku 2003, pričom na základe súčasného stavu možno skonštatovať, že vývoj sociálno-ekonomickej situácie nenaznačuje výraznejšiu zmenu. Na uvedenom základe boli následne aj definované predbežné priority.
Základná analýza prihraničného regiónu  :

Oblasť slovensko-poľských hraníc má 36 037 km2 (20 256 km˛ na poľskej strane a 15 781 km˛ na slovenskej) a skladá sa z troch poľských subregiónov (NUTS III): bielsko-bialski (v regióne śląski), nowosądecki (v regióne małopolski) a krośnieńsko-przemylski (v regióne Podkarpacki), a z dvoch slovenských samosprávnych krajov (NUTS III): Žilinský a Prešovský. Oprávnené územie na Slovensku sa prekrýva s  územím regionálnych jednotiek samosprávy – vyššie územno -správne jednotky, zatiaľ čo poľské subregióny tvoria iba časti samosprávnych regiónov  reprezentovaných príslušnými maršalkovskými úradmi. Spolu žije v tejto oblasti 4,2 milióna ľudí.  
Hrubý domáci produkt na obyvateľa nedosiahol slovenský priemer (10.478 EUR) ani v  Žilinskom kraji (8.645 EUR), ani v  Prešovskom kraji (6.746 EUR). HDP pohraničnej oblasti tvorí 20% z celkovej hodnoty HDP na Slovensku. Neľahká ekonomická situácia sa môže vylepšiť ako výsledok rozvoja služieb a hlavne následkom turizmu. Priemyselná a remeselná tradícia sa môže stať dobrým základom pre malé podnikateľstvo a  prispieť k obohateniu služieb. Je tu príležitosť predstaviť produkty s obchodnou značkou regiónu a výhodne využiť dobré asociácie s jeho charakterom. 

Základná stratégia programu :  

Strategickým cieľom je podporiť integrovanú a udržateľnú ekonomiku, sociálny a kultúrny rozvoj slovensko-poľského pohraničia. 
Priority programu sa usilujú o využitie silných stránok a možností pohraničného regiónu na riešenie hlavných problémov.  

V súlade s vyššie uvedeným cieľom sa priority zameriavajú na podporu nasledujúcich cieľov spolupráce v pohraničnom regióne: 
-	pomáhať rozvoju infraštruktúry (technickej, komunikačnej a infraštruktúre životného prostredia), ktorá je orientovaná na územnú integráciu, lepšiu dostupnosť a atraktívnosť pre investorov a turistov.  
-	pomáhať cezhraničnej sociálno–ekonomickej spolupráci, so špeciálnym ohľadom na akcie prispievajúce k rozvoju turizmu, podpore podnikateľstva a rovnomernému rozvoju trhu práce.  

Pri napĺňaní strategického cieľa pre rozvoj tohto regiónu je nevyhnutné všímať si nasledujúce aspekty: 
-	vytvorenie spoločnej predstavy integrovanej regionálnej ekonomiky, sociálnej súdržnosti a dobrých susedských vzťahov, 
-	stabilný rast na oboch stranách hranice, 
-	ochrana prírody a kultúrneho dedičstva,
-	potreby miestnych sociálnych skupín
Návrh priorít 

Priorita I
Rozvoj infraštruktúry a ochrana životného prostredia	Priorita II
Socio-ekonomický rozvoj	Priorita III
Technická asistencia	

V rámci priority č. 1 bude oblasť podpory zameraná na zlepšenie cestnej infraštruktúry na miestnej úrovni, konštrukciu nových a rozšírenie už existujúcich chodníkov pre chodcov a cyklotrás, vypracovanie analýz, štúdií, stratégií, programov a projektov na rozvoj technickej a komunikačnej infraštruktúry, konštrukciu malých čistiarní odpadových vôd blízko hraníc a pôsobenie na kvalitu prostredia susedného štátu, prípravu environmentálnych štúdií a analýz cezhraničnej dôležitosti.
V rámci priority č. 2 bude oblasť podpory zameraná na rozvoj informačných a komunikačných sietí pre propagačné centrá podnikania, na rozvoj  spolupráce medzi univerzitami a školami,  spoločné propagačné aktivity cez rôzne médiá, rozvoj spoločných, kultúrnych a turistických produktov, rozvoj kultúrneho a prírodného bohatstva a rozvoj spolupráce medzi kultúrnymi, vzdelávacími, ekologickými a výskumnými inštitúciami. 

Navrhované programové  územie v SR na úrovni NUTS III : Žilinský samosprávny kraj, Prešovský samosprávny kraj.

Navrhovaní oprávnení žiadatelia :
orgány štátnej správy, organizácie zriadené alebo založené štátom , obce a mestá, združenie obcí, samosprávne kraje, neziskové organizácie, občianske združenia, verejno-prospešné spoločnosti, cirkevné právnické osoby, nadácie, základné a stredné školy, vysoké školy,  záujmové združenia právnických osôb, hospodárske a agrárne komory, iné právnické osoby verejného práva. 

Program európskeho nástroja susedstva a partnerstva Maďarsko – Slovenská republika – Ukrajina

Analýza a stratégia programu európskeho nástroja susedstva a partnerstva Maďarsko – Slovenská republika – Ukrajina vychádza z údajov roku 2003, pričom na základe súčasného stavu možno skonštatovať, že vývoj sociálno-ekonomickej situácie nenaznačuje výraznejšiu zmenu. Na uvedenom základe boli následne aj definované predbežné priority a opatrenia.
Základná analýza prihraničného regiónu  :

Programové územie má rozlohu 83 182 km2 s počtom obyvateľov  10 829 511 (2001). Hustota obyvateľstva je približne 130 obyvateľov na štvorcový km, pričom najväčšia hustota populácie je v hlavných mestách Budapešť a Bratislava 
V geografickom zmysle západná časť programového územia a niektoré časti žúp Szabolcs-Szatmár-Bereg a Zakarpatskej oblasti sú nížiny, centrálna  a východné časti sú kopcovité alebo horské.Dĺžka hraničného regiónu je 966 km, z čoho
•	Slovensko  - Maďarský –hraničný úsek meria 679 km
•	Slovensko – Ukrajinský hraničný úsek meria 150 km.
•	Maďarsko – Ukrajinský hraničný úsek meria 137 km
Maďarsko-slovenská hranica je unikátna pre svoj prírodný charakter, keďže je tvorená  riekami (Duna/Dunaj, Ipoly/Ipeľ, Tisza/Tisa),  horskými reťazcami (stredná časť) - so špecifickými dopravnými hraničnými prechodmi – a fluviálnou rovinou na východe.
Programové územie zahŕňa aj rozsiahle chránené územia rôznych kategórií. Pozdĺž hraničnej čiary sa nachádza niekoľko cezhraničných národných parkov a prírodných chránených oblastí, pričom územie ponúka aj ďalšie možnosti na ich rozšírenie a doplnenie. 
Hodnoty HDP na obyvateľa indikujú významné regionálne rozdiely medzi západnou a východnou časťou  programového územia Čísla z dvoch hlavných miest sú blízke priemeru EÚ (Budapešť 100.1%; Bratislava 92.0%). Západné kraje majú vyšší HDP na obyvateľa než ich národný priemer (Župa Győr-Moson-Sopron +15.2%; Trnavský kraj +4.0%). Centrálna časť programového územia je pod národným priemerom v každej krajine a nedosahuje ani 50% priemeru EÚ (Župa Komárom-Esztergom, Župa Pest, Župa Heves, Župa Borsod-Abaúj-Zemplén, Nitriansky kraj, Banskobystrický kraj, Košický kraj) s výnimkou Budapešti. Najmenej rozvinuté oblasti sú situované vo východnej časti programového územia. Ich HDP na obyvateľa je pod 30 % priemeru EÚ (Župa Szabolcs-Szatmár-Bereg  27.8%; Prešovský kraj 30,0%; Zakarpatská oblasť 16.3%). 
Sledované územie prispieva 60 % k celkovému HDP v Maďarsku a 79% v Slovenskej republike v roku 2000. Z vyššie uvedených čísiel vyplýva, že program by mal prispieť k zlepšeniu podmienok rozvoja infraštruktúry, cezhraničných kontaktov a spolupráce najmä pre východnú časť programového územia.

Základná stratégia programu :  

Strategickým cieľom  programu je zlepšenie úrovne integrácie programového územia prostredníctvom cezhraničnej spolupráce
Maďarsko-slovenský hraničný región, čiastočne ako dôsledok svojej dĺžky, má veľmi rôznorodý charakter v hospodárskom a sociálnom zmysle. Hoci táto časť hraníc sa stala vnútornou hranicou EÚ, jej minulá a súčasná externá dimenzia vytvára v celej hraničnej oblasti periférnu situáciu. Okrem toho, časti hraníc HU/UA a SK/UA sa stanú dôležitými vonkajšími hranicami EÚ.
V súčasnosti je život v periférnom hraničnom regióne Maďarska, Slovenska a Ukrajiny považovaný za veľmi nevýhodný. Program má za cieľ zmeniť túto situáciu podporou cezhraničnej hospodárskej spolupráce a rozvojom cezhraničnej infraštruktúry. Vytváranie takejto jednotnej a dynamicky sa rozvíjajúcej hraničnej oblasti môže riešiť jej súčasný a predchádzajúci periférny charakter.
Strategickým cieľom programu je posilniť úroveň hospodárskej a sociálnej integrácie programového územia prostredníctvom podpory rozvoja prihraničnej infraštruktúry a cezhraničnej hospodárskej spolupráce.. 
Pre dosiahnutie uvedeného cieľa cezhraničnej spolupráce je potrebné dodržiavať komplexnú stratégiu v úzkej spolupráci s národnými regionálnymi politikami partnerských krajín. 

Návrh priorít 

Priorita I
Cezhraničná sociálna a 
hospodárska spolupráca	Priorita II
Životné prostredie a doprava 	Priorita III
Technická asistencia	

V rámci priority č. 1 bude oblasť podpory zameraná na zlepšenie podmienok pre cezhraničné aktivity malých a stredných podnikov, zvýšenie sociálnej integrácie pozdĺž hraníc, zlepšenie stupňa cezhraničnej spolupráce medzi inštitúciami,  rozvoj turistiky  a zariadení pre voľný čas a integráciu cezhraničných trhov práce a lokálnych iniciatív v zamestnanosti.
V rámci priority č. 2 bude oblasť podpory zameraná na zníženie znečisťovania životného prostredia a  spracovanie odpadu, posilnenie udržateľného cezhraničného manažmentu vodného hospodárstva, odpadového hospodárstva a politiky obnoviteľnej energie, na zlepšenie cezhraničnej malej dopravnej infraštruktúry a cezhraničných verejných dopravných služieb a informácií.

Navrhované programové  územie v SR na úrovni NUTS III : Bratislavský samosprávny kraj, Trnavský samosprávny kraj, Nitriansky samosprávny kraj, Banskobystrický samosprávny kraj, Košický samosprávny kraj, Prešovský samosprávny kraj.

Navrhovaní oprávnení žiadatelia :
orgány štátnej správy, organizácie zriadené alebo založené štátom , obce a mestá, združenie obcí, samosprávne kraje, neziskové organizácie, občianske združenia, verejno-prospešné spoločnosti, cirkevné právnické osoby, nadácie, základné a stredné školy, vysoké školy,  záujmové združenia právnických osôb, hospodárske a agrárne komory, iné právnické osoby verejného práva. 

Záver :
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR ako riadiaci orgán pre programy cezhraničnej spolupráce  pre obdobie 2004-2006 bude pri určení definitívnych  priorít klásť dôraz na to, aby boli  zohľadnené potreby jednotlivých hraničných regiónov a zároveň aby implementáciou programu došlo k zvýšeniu ekonomickej a sociálnej úrovne obyvateľstva  prihraničného územia.