Predkladacia správa

Materiál „Financovanie vybraných nákladových položiek v rámci zavádzania digitálneho vysielania v Slovenskej republike zohľadňujúc variant V2b“ sa predkladá na rokovanie vlády SR na základe úlohy B.1. z uznesenia vlády SR č. 221 z 9. apríla 2008 k návrhu spôsobov riešenia zavádzania digitálneho vysielania v Slovenskej republike a kvantifikácii rozsahu finančnej podpory zo strany štátu v tomto procese vo vzťahu k obyvateľstvu a vo vzťahu k verejnoprávnym médiám. Navrhovaný materiál predstavuje ďalší z nevyhnutných krokov Stratégie prechodu z analógového na digitálne pozemské televízne vysielanie Slovenskej republiky, ktorá má zabezpečiť plynulý prechod do konca roku 2012. 
Predložený materiál bližšie rozpracúva nákladové položky identifikované predchádzajúcim materiálom „Spôsoby riešenia zavádzania digitálneho vysielania v Slovenskej republike a kvantifikácia rozsahu finančnej podpory zo strany štátu v tomto procese vo vzťahu k obyvateľstvu a vo vzťahu k verejnoprávnym médiám“, zohľadňujúc jeho variant, a to konkrétne nákladové položky 
-	likvidácia analógových vysielačov a technológie,
-	financovanie paralelnej prevádzky,
-	prístup k vysielaniu Slovenskej televízie,
-	podpora koncových užívateľov.
Variant V2b predpokladá aktivitu štátu formou priameho spolufinancovania pri nákladových položkách „paralelná prevádzka“ a „podpora koncových užívateľov“. 
V prípade paralelnej prevádzky ide o nevyhnutnú súčasť z dôvodu zabezpečenia kontinuity terestriálneho vysielania a jeho prístupnosti divákom. Vysielateľom tak na istý čas vznikajú paralelné náklady na prenos vysielania. Predložený materiál predpokladá, že štátna pomoc, ktorá bude smerovať k vysielateľom na spolufinancovanie analógového terestriálneho vysielania v čase paralelnej prevádzky bude tiež nástrojom na reguláciu dĺžky paralelnej prevádzky. S ohľadom na zachovanie kontinuity už realizovaných aktivít v procese prechodu na DVB-T sa materiál zaoberá aj nevyhnutnosťou zachovania pilotnej prevádzky DVB-T v roku 2009. 
Poskytovanie finančných prostriedkov ako štátnej podpory pre spotrebiteľov (koncových užívateľov) musí vychádzať z princípu technologickej neutrality (podpora nesmie byť určená len pre zariadenia jedného druhu príjmu), musí byť časovo obmedzená a musí byť nevyhnutná. Z hľadiska stabilizačného modelu, ktorý sa v navrhovanom materiáli na základe rozhodnutia vlády SR rozpracúva, sa za najviac ohrozené skupiny s rizikom úplnej straty príjmu vysielania považujú skupiny charakterizované z hľadiska chudoby (poberatelia dávok v hmotnej núdzi), zdravotného postihnutia (fyzické osoby s ťažkým zdravotným postihnutím, poberatelia invalidného dôchodku) a veku (poberatelia starobného dôchodku). Predložený materiál obsahuje podrobnú kalkuláciu pre jednotlivé skupiny vrátane kalkulácie pre skupiny sekundárnej selekcie na základe vybraných kombinácií kritérií. Materiál berie do úvahy maloobchodné ceny prijímacích zariadení vychádzajúc zo súčasných cien, ako aj z cenového vývoja za ostatné dva roky, a to vždy základného zariadenia a zariadenia vyššieho štandardu, ktorý zlepšuje inklúziu fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím a poberateľov invalidného dôchodku. V materiáli sú na základe pripomienok z medzirezortného pripomienkového konania navrhnuté dva varianty podpory koncových užívateľov, pričom skupina navrhnutá v oboch variantoch, smerom ku ktorej by mala byť podpora realizovaná predstavuje súhrn jednotlivých sociálnych skupín, ktoré z pohľadu Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT SR) možno zahrnúť pod skupiny najviac ohrozené prechodom na DVB-T. Variant A predstavuje optimálne riešenie rozpracovaného stabilizačného modelu a Variant B predstavuje krízové riešenie, ktoré predstavuje hranicu realizovateľného stimulu koncových užívateľov. Materiál nevylučuje, aby sa podpora realizovala pri užšej skupine, prípadne žiadnej, ak sa v procese schvaľovania materiálu identifikujú skupiny najviac ohrozené prechodom na DVB-T v inom rozsahu. Z hľadiska vyvolania ďalších aktivít, by ako najmenej náročný model bolo nerealizovanie podpory, keďže každý systém podpory predstavuje určité komplikácie (najmä administrácia, rozlíšenie skupín, dokumentácia podpory, dokazovanie rozhodujúcich skutočností, nevyhnutnosť stanoviť limity a hranice podpory) a vyžaduje aj diferenciáciu skupín. Avšak vzhľadom na stav solventnosti jednotlivých domácností a ich počet odporúča MDPT SR realizovať istý stupeň podpory koncových užívateľov. V rámci medzirezortného pripomienkového konania sa k podpore vybraných skupín priklonilo aj Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR (MPSVR SR), a to k návrhu 75 % intenzity podpory fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím a poberateľov invalidného dôchodku z ceny zariadenia vyššieho štandardu a pre skupiny poberateľov dávky v hmotnej núdzi a poberateľov starobného dôchodku 75 % z ceny základného zariadenia.  
Na zabezpečenie efektívnosti vynaložených prostriedkov materiál navrhuje certifikáciu prijímacích zariadení, ktorý bude garantovať spotrebiteľovi kompatibilitu uvádzaných funkcionalít. Akákoľvek podpora z hľadiska ceny koncového zariadenia však bude len podieľaním sa na pokrytí celkových nákladov, ktoré budú mať koncoví užívatelia resp. iné subjekty. Materiál neobsahuje cenovú kalkuláciu nákladov na strane prijímacích antén (zmena polarizácie resp. úpravy prijímacích antén a domových rozvodov). Z hľadiska administrácie systému sa ako najviac transparentný a efektívny javí poukážkový systém. Aj poskytovanie takejto štátnej podpory je v zmysle pravidiel hospodárskej súťaže štátnou pomocou, a preto navrhovaný systém podpory rešpektuje požiadavky spravodlivej hospodárskej súťaže, vrátane nevyhnutnej notifikácie schémy štátnej pomoci podpory prechodu na DVB-T.
V rámci medzirezortného pripomienkového konania nikto z pripomienkujúcich subjektov nenamietol realizáciu samotnej podpory prechodu na DVB-T.
Navrhovaný materiál rešpektuje právne prostredie Slovenskej republiky a je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a medzinárodnými záväzkami,  ktorými je Slovenská republika viazaná.

Prijatím navrhovaného materiálu sa predpokladá vplyv na verejné financie v rozsahu, ako je vymedzené v doložke vplyvov, zároveň sa nepredpokladajú negatívne vplyvy na zamestnanosť, podnikateľské prostredie ani na stav životného prostredia.