Výška pohľadávky

Pohľadávka Slovenskej republiky v Chorvátsku vo výške 1.458.743,29 clearingových dolárov vznikla z clearingového platobného styku medzi bývalou ČSFR a SFRJ. Pohľadávka bola vyčlenená z celkového salda pohľadávok bývalej ČSFR voči bývalej SFRJ vzhľadom na to, že boli známe dlžnícke podniky na chorvátskej strane, ktoré nezložili do Národnej banky Juhoslávie v Belehrade dinárové krytie príslušných dovozov z ČSFR.  

Dosiahnuté výsledky pri vysporiadaní pohľadávky Slovenskej republiky voči Chorvátskej republike

Vládami poverené banky, Československá obchodná banka, a.s.  Praha (ďalej len „ČSOB, a.s. Praha“) a Zagrebačka banka d.d. Zagreb odsúhlasili výšku chorvátskeho clearingového dlhu 10. decembra 1993. V dňoch 8. - 9. januára 1998 sa v Záhrebe uskutočnili rokovania 2. zasadnutia Medzivládnej zmiešanej komisie pre obchodno-hospodársku spoluprácu medzi Slovenskou republikou a Chorvátskou republikou (ďalej len „ZK“), na ktorých  bola chorvátska  strana  okrem  iného  oboznámená  s procesom delenia pohľadávok a záväzkov bývalej ČSFR medzi Českú republiku a Slovenskú republiku v pomere 2 : 1. Chorvátskej strane bola predložená kópia medzivládnej dohody o delení pohľadávok a záväzkov bývalej ČSFR medzi ČR a SR  a kópia záznamu z rokovania medzi ČSOB, a.s. Praha a Zagrebačkou bankou d.d. Zagreb. V rámci uvedených rokovaní chorvátska strana striktne trvala na tom, aby plnenie predmetných záväzkov realizovali príslušné chorvátske podniky, ktoré dovozy v rámci clearingu uskutočňovali.

Na základe výsledkov rokovaní pracovnej skupiny pre financie a bankovníctvo v rámci rokovania 2. zasadnutia ZK Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „MF SR“) listom č. 5466/98-851 zo dňa 17. 3. 1998 oslovilo Ministerstvo financií Chorvátskej republiky vo veci predloženia konkrétnych návrhov chorvátskej strany na spôsob vysporiadania pohľadávky Slovenskej republiky v Chorvátskej republike. Keďže chorvátska strana nereagovala na uvedený list a nepredložila žiadne návrhy na vysporiadanie pohľadávky Slovenskej republiky v Chorvátsku, v liste MF SR zo dňa 10. júna 1998 adresovanom zástupcovi ministra Ministerstva financií Chorvátskej republiky, MF SR chorvátskej strane predložilo návrhy na riešenie uvedenej problematiky. Chorvátska strana sa v roku 1998 k predloženým návrhom nevyjadrila.

Na trojstrannom rokovaní, ktoré sa uskutočnilo dňa 26. 4. 1999 na Ministerstve financií Českej republiky (ďalej len „MF ČR“) v Prahe za účasti MF SR, MF ČR, ČSOB, a.s. a NBS chorvátska strana predložila slovenskej a českej strane návrh medzivládnej dohody na vysporiadanie pohľadávok SR a ČR voči Chorvátsku.  Chorvátska strana naďalej trvala na tom, že dlžníkom na chorvátskej strane sú podniky, ale vysporiadanie dlhu je ochotná riešiť na vládnej úrovni. Chorvátsky návrh medzivládnej dohody na vysporiadanie pohľadávky SR v Chorvátsku  obsahoval nekonvenčný spôsob vyrovnania dlhu (koncesia, alebo prenájom nehnuteľnosti v niektorej z turistických oblastí Chorvátska, pričom text dohody bol formulovaný značne všeobecne a nekonkrétne. Na spoločnom rokovaní zástupcov SR, ČR a ChR v Prahe bol podpísaný spoločný dokument - Agreed Minutes, ktorý potvrdzuje výšku pohľadávky SR voči Chorvátskej republike (ďalej len „ChR“) v sume cl$ 1.458.743,29  a vyjadruje ochotu ChR riešiť otázku jej vysporiadania.
 
III. zasadnutie ZK  sa uskutočnilo v dňoch 6.-7. septembra 1999 v Bratislave. Na rokovaní druhej pracovnej skupiny, ktorá riešila otázku vysporiadania pohľadávky SR voči ChR v neoficiálnom stanovisku vyjadril zástupca  ChR názor, že riešenie formou koncesie, resp. prenájmu nehnuteľnosti je vzhľadom na výšku dlhu a roztrieštenosť kompetencií pri prevode príslušnej nehnuteľnosti medzi viac ministerstiev značne zdĺhavé a problematické. Schodnejšie riešenie videl v priamej úhrade dlhu z rozpočtových prostriedkov ChR.   

V súlade so závermi 58. Poradného orgánu oslovilo MF SR listom ministerky financií SR zo dňa 18. 2. 2000 podpredsedu vlády a ministra financií ChR s návrhom na riešenie problému. Náš návrh znel priama úhrada v USD  mínus  15% zľava z dlžnej sumy s termínom splatnosti do konca roku 2000. Chorvátska strana zrejme nesprávne pochopila náš návrh, pretože v liste Ministerstva zahraničných vecí ChR č. 2385/00/SG zo dňa 4. mája 2000 hovorí o vyrovnaní dlhu v hotovosti vo výške cca 10 % nominálnej hodnoty. V zmysle záverov 61. Poradného orgánu listom ministerky financií SR zo dňa 22. 9. 2000 zopakovalo MF SR svoje stanovisko na vysporiadanie pohľadávky voči ChR. Okrem výšky zľavy bol navrhnutý  aj posun splatnosti pohľadávky na začiatok roku 2001.
     
V dňoch 29. - 30. 9. 2000 sa v Zagrebe konalo IV. zasadnutie medzivládnej ZK, na ktorom zástupca ministerstva financií SR zopakoval ponuku SR na vysporiadanie pohľadávky,   zástupcovia oboch krajín si vzájomne  vysvetlili vzniknuté nedorozumenie. Chorvátska strana opätovne vyjadrila ochotu vysporiadať pohľadávku, avšak definitívne riešenie podmieňovala schválením vládou ChR. Bol navrhnutý nový termín rokovania na koniec roka 2000, ktorý však nebol dodržaný. 

Listom ministra financií ChR z 11. 5. 2001 (obdržaný iba vo faxovej podobe), zaslala chorvátska strana návrh textu „Dohody medzi vládou  Českej republiky a vládou Chorvátskej republiky o vysporiadaní vzájomných pohľadávok a záväzkov vyplývajúcich z clearingu“ ako podklad pre uzatvorenie obdobnej  Dohody na vysporiadanie pohľadávky Slovenskej republiky voči Chorvátskej republike.

Ministerstvo financií Slovenskej republiky v záujme urýchleného a obojstranne výhodného vysporiadania pohľadávky zaslalo list ministerky financií Slovenskej republiky č. 4965/2001-KM zo dňa 5. 10. 2001, v ktorom vyjadrilo súhlas, aby bol  dlh Chorvátskej republiky voči Slovenskej republike v sume clearingové doláre 1.458.743,29 vysporiadaný vo výške 85% z nominálnej hodnoty v USD,  t.j. USD 1.239.931,80 v troch rovnomerných splátkach po USD 413.310,60 podľa dohodnutého splátkového kalendára. Splátky dlhu budú uhrádzané Slovenskej republike cez ČSOB, a.s. Praha na účet Národnej banky Slovenska v Citibank New York. Okrem toho navrhlo pracovné stretnutie expertov oboch strán, prípadne ministrov financií, ktorí by dohodli konečné znenie medzivládnej Dohody. Veľvyslanec Slovenskej republiky v  Záhrebe osobne odovzdal predmetný list ministrovi financií Chorvátskej republiky pánovi Crkvenacovi dňa 30. 11. 2001. Počas rozhovoru vyslovil pán minister Crkvenac záujem okrem iného osobne prerokovať otázku vysporiadania dlhu s rezortným kolegom na Slovensku. Medzitým experti oboch strán korešpondečnou cestou pripravili definitívne znenie textu medzivládnej dohody na vysporiadanie predmetnej pohľadávky. 

Dňa 30. 4. 2002 sa v Bratislave uskutočnilo pracovné rokovanie ministra financií Chorvátskej republiky pána Crkvenaca a ministra financií Slovenskej republiky pána Hajnoviča, na ktorom sa okrem iných tém riešila aj otázka vysporiadania pohľadávky Slovenskej republiky voči Chorvátsku. Pán Crkvenac informoval, že na chorvátskej strane už prebehli nevyhnutné vnútroštátne procedúry na schválenie medzivládnej Dohody a chorvátska vláda odsúhlasila vysporiadanie pohľadávky Slovenskej republiky voči Chorvátsku  tak, ako to slovenská strana navrhla. Na záver pracovného stretnutia sa podpisom Protokolu a parafovaním Dohody obojstranne potvrdilo znenie textu. Obdobnú dohodu už Chorvátsko uzavrelo s Českou republikou.

Podstatou návrhu Dohody, ktorý je v súlade s odporúčaniami Poradného orgánu ministra financií Slovenskej republiky pre riešenie finančných otázok vyplývajúcich z medzivládnych úverových, clearingových, barterových a iných dohôd uvedenými v bode 58.4 a 62.3 Záznamu z „Poradného orgánu“ je, že pôvodná pohľadávka voči Chorvátsku v sume 1.458.743,29 clearingových dolárov bude uhradená sumou 1.239.931,80 amerických dolárov (USD), t.j. 85% nominálnej hodnoty pôvodnej pohľadávky v troch rovnomerných splátkach po USD 413.310,60 podľa dohodnutého splátkového kalendára.

Následne po pripomienkovom konaní a schválení vládou SR  bude predmetná Dohoda  podpísaná v anglickom jazyku, jej úplné znenie „Agreement between the Government of the Slovak Republic and the Government of the Republic of Croatia about the settlement of mutual claims and obligations under clearing payment system“ parafované ministrami financií ChR a SR je v prílohovej časti materiálu.

Ministerstvo financií Slovenskej republiky navrhuje vláde Slovenskej republiky, aby splnomocnila ministra financií, štátneho tajomníka ministerstva financií a veľvyslanca Slovenskej republiky v Chorvátsku na podpis Dohody.

Dohoda je predkladaná  v súlade s právnym  poriadkom  Slovenskej republiky. V štádiu prípravy bola konzultovaná s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky. Podľa článku 2 odsek 2 písm. b) Zásad vlády Slovenskej republiky pre oblasť medzinárodných zmlúv je predmetná Dohoda vládnou zmluvou a k jej uzatvoreniu sa nevyžaduje súhlas Národnej rady Slovenskej republiky. 

Dosiahnuté výsledky pri vysporiadaní pohľadávok obdobného typu inými veriteľskými štátmi
Podľa dostupných informácií uzatvorila Česká republika s Chorvátskou republikou v roku 2001 identickú zmluvu, čím sa zabezpečilo úplné vysporiadanie predmetnej pohľadávky.

Prístup dlžníckeho štátu k splácaniu platobných záväzkov voči ostatným veriteľským štátom
O výsledkoch dosiahnutých pri vysporiadaní pohľadávok iných krajín voči Chorvátsku nemá Ministerstvo financií Slovenskej republiky žiadne oficiálne a zaručené informácie, pretože tieto nie sú publikované. O týchto pohľadávkach iných veriteľov voči Chorvátskej republike nie sú Ministerstvu financií Slovenskej republiky poskytované žiadne oficiálne informácie od domácich ani zahraničných informačných zdrojov.

Riešenie zadlženosti dlžníckeho štátu medzinárodnými finančnými inštitúciami (Medzinárodný menový fond, Svetová banka, Medzinárodné rozvojové združenie a iné) a veriteľskými štátmi združenými v Parížskom klube veriteľov

K predmetnej problematike nemá Ministerstvo financií Slovenskej republiky žiadne oficiálne informácie, avšak vzhľadom na snahu Chorvátska zapojiť sa do euroatlantických politických a hospodárskych štruktúr (nedávno bolo Chorvátsko prijaté za člena WTO) je možné predpokladať, že medzi týmito finančnými a hospodárskymi inštitúciami a Chorvátskom vládnu štandardné vzťahy.

Súčasná ekonomická, politická situácia dlžníckeho štátu a  jeho medzinárodno-politické postavenie

Chorvátsko je členom OSN, OBSE, RE, WTO, ako aj regionálnych združení Alpy-Adria a SEI. Súčasná vláda si za hlavné zahraničnopolitické ciele vytýčila integráciu do európskych a euroatlantických štruktúr, členstvo v CEFTA a posilnenie vzťahov s USA, krajinami EÚ, V4 a susednými štátmi.  
Postoj Záhrebu počas kosovskej krízy, keď sa priklonil na stranu NATO, prispel k zlepšeniu vzťahov medzi  USA a Chorvátskom. Významným zahraničnopolitickým úspechom chorvátskej vlády je podpísanie Stabilizačnej a asociačnej dohody s EÚ (29. októbra 2001), ktorá krajine poskytuje štatút potenciálneho kandidáta na členstvo v únii. Dohoda zabezpečuje plnohodnotný politický dialóg EÚ a Chorvátska, podporuje regionálnu spoluprácu, približovanie chorvátskej legislatívy právnym normám EÚ a vytvorenie zóny voľného pohybu pre tovar a služby po šesťročnom prechodnom období. Záhreb tiež na základe dohody získa výraznú finančnú pomoc. Už na rok 2001 EÚ vyčlenila pre Chorvátsko sumu 60 miliónov euro a predpokladá sa, že v rokoch 2002 až 2004 ChR dostane ďalších 191 miliónov. Dohoda zároveň stanovuje reformy, ktoré musí Chorvátsko uskutočniť, ak sa chce stať riadnym kandidátom na členstvo v EÚ. Súčasná vláda sa snaží o splnenie kritérií pre získanie štatútu kandidátskej krajiny do roku 2006.
Rast HDP v roku 2001 dosiahol 4,3%, priemyselná výroba  vzrástla o 6%, maloobchodný obrat o 14,4% a maloobchodné ceny o 4,9%. V roku 2001 bol zaznamenaný nárast prenocovaní turistov o 11%, deficit štátneho rozpočtu dosiahol 3,2% HDP. Inflácia  sa pohybuje na úrovni 2%. Chorvátska kuna už viac rokov zaznamenáva stabilný výmenný kurz voči americkému doláru a európskym menám. Chorvátsko má podobne ako Slovensko problémy s vysokou mierou nezamestnanosti (22,3%), prebiehajú štrukturálne zmeny v oblasti dôchodkového a zdravotného zabezpečenia, ako aj v armádnych a bezpečnostných štruktúrach krajiny. Na rozdiel od SR funguje v Chorvátsku už 6 rokov riadenie a kontrola verejných financií prostredníctvom systému štátnej pokladnice, ktorý sa neustále zdokonaľuje a znamená veľký prínos pre kontrolu a hospodárne vynakladanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu.  

Charakter a pôvod pohľadávok Slovenskej republiky – základná dokumentácia k vzniku pohľadávok

Pohľadávka SR v Chorvátsku vo výške cl$ 1.458.743,29 vznikla z clearingového platobného styku medzi bývalou ČSFR a SFRJ. Pohľadávka bola vyčlenená z celkového salda pohľadávok bývalej ČSFR voči bývalej SFRJ vzhľadom na to, že boli známe dlžnícke podniky na chorvátskej strane, ktoré nezložili do Národnej banky Juhoslávie v Belehrade dinárové krytie príslušných dovozov z ČSFR.
Vládami poverené banky, ČSOB, a.s. Praha a Zagrebačka banka d.d. Zagreb odsúhlasili výšku chorvátskeho clearingového dlhu 10. decembra 1993. 

Splnenie podmienok vyplývajúcich zo  Zásad Vlády Slovenskej republiky pre postupy pri správe a vysporiadaní pohľadávok Slovenskej republiky v zahraničí
Uvedené Zásady schválené uznesením Vlády Slovenskej republiky č. 519 zo dňa 6. júla 2000 a platné od 1. septembra 2000 predpokladajú rokovania medzi Slovenskou republikou a dlžníckou krajinou o spôsobe uznania, bankového odsúhlasenia a vysporiadania pohľadávok. Vychádzajúc zo skutočnosti, že sa podarilo dospieť k odsúhlaseniu a uznaniu dlhu, ako aj spôsobu vysporiadania predmetnej pohľadávky je možné konštatovať, že boli splnené všetky podmienky vyplývajúce z predmetných Zásad na predloženie textu predmetnej Dohody na jej schválenie vládou Slovenskej republiky.