SCHENGENSKÝ
AKČNÝ PLÁN

I. AKTUALIZOVANÉ ZNENIE

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

MINISTERSTVO VNÚTRA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Bratislava  september 2002

OBSAH

I.		Úvod

II.	Všeobecná stratégia implementácie Schengenského acquis

III.	Tabuľka implementácie Schengenského dohovoru implementujúceho 
Schengenskú dohodu

I.	Úvod

Od roku 1993 je Slovenská republika nezávislým samostatným štátom s počtom obyvateľov 5.383.000 a rozlohou územia 49.034 km2 . 

Európska dohoda o pridružení uzatvorená medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej bola podpísaná dňa 4.októbra 1993 a nadobudla platnosť dňa 1. februára 1995. Slovenská republika predložila žiadosť o členstvo v EÚ dňa 27.júna 1995. Na zasadnutí v Helsinkách v decembri 1999 rozhodla Európska rada o začatí prístupových rozhovorov so Slovenskou republikou v roku 2000. Slovenská republika vyjadrila v  ”Negociačnej pozícii SR v kapitole 24 – spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra (CONF-SK 74/00)” záväzok prijať a implementovať acquis v tejto oblasti, vrátane Schengenského acquis do 1.januára 2004. Tento dátum bol stanovený ako referenčný dátum pre vstup Slovenska do Európskej únie. Dňa 27. júna 2001 bola otvorená kapitola č. 24 - Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra a dňa 11. júna 2002 aj predbežne uzatvorená. 

Slovenská republika nepožaduje výnimky ani prechodné obdobia na implementáciu acquis v tejto kapitole.
Slovenská republika predložila  Schengenský akčný plán Slovenskej republiky formou piatej dodatkovej informácie Konferencii o pristúpení Slovenskej republiky do Európskej únie v septembri 2001. Vo februári 2002 bola predložená Konferencii siedma dodatková informácia, ktorá obsahovala plán implementácie sekundárnej schengenskej legislatívy.

Slovenská republika postupne vytvára podmienky a realizuje opatrenia potrebné pre aplikáciu Schengenského acquis a spoluprácu s členskými štátmi Európskej únie pri jeho implementácii. Slovenská republika venuje zvláštnu pozornosť účinnej ochrane svojich hraníc predovšetkým s prioritným dôrazom na vybudovanie hranice s Ukrajinou podľa schengenských štandardov vzhľadom na jej budúci charakter vonkajšej hranice Európskej únie.
V súvislosti s nedostatkami (najmä v oblasti azylu, migrácie, hraničnej kontroly), ako aj nedostatočnými administratívnymi kapacitami, ktoré boli konštatované v ”Správe Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii” z roku 2000 a v II. hodnotiacej správe EÚ o pripravenosti SR na vstup do EÚ boli prijaté príslušné opatrenia organizačného a legislatívneho charakteru. 
Dňa 15. júna 2001 bola zriadená  medzirezortná pracovná skupina na implementáciu Schengenského acquis. Za vedúceho tejto pracovnej skupiny bol menovaný prezident Policajného zboru.
Pracovná skupina na implementáciu Schengenského acquis pozostáva zo štrnástich aplikačných skupín.
Centrálnym orgánom zodpovedným za implementáciu a aplikáciu Schengenského acquis je Ministerstvo vnútra SR. Jednotlivé aplikačné skupiny sú tvorené zo zástupcov príslušných ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktorí  participujú na riešení konkrétnych úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis. Každá aplikačná skupina je  v gestorstve príslušného rezortu alebo inštitúcie:

Č.	Aplikačná skupina	Obsah problematiky	Gescia a zastúpenie  rezortov	
1.	Policajná spolupráca	•	Výmena informácií
•	Cezhraničná spolupráca
•	Cezhraničné sledovanie a prenasledovanie
•	Spoločné hraničné pracoviská
	MV SR – gestor
MZV SR
MF SR – CR
MS SR  
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
2.	N.SIS a úrad SIRENE	•	vytvorenie národného uzla SIS
•	výmena informácií
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MZV
MF SR – CR
MS SR
GP SR	
3.	Vonkajšie hranice	•	ochrana "zelenej hranice"
•	hraničné priechody
•	vnútroštátne kontroly - mobilné brigády
•	veterinárna a fytosanitárna ochrana	MV SR – gestor
MF SR – CR
MP SR
MZV SR
MDPaT – Železničná polícia	
4.	Migrácia (CIREFI)	•	kontrola migračných tokov a pobytového režimu
•	prevádzačstvo 
•	nelegálna práca	MV SR – gestor
MPSVaR SR
MDPT SR	
5.	Azyl (CIREA)	•	azylová procedúra
•	integrácia	MV SR – gestor
MPSVaR SR	
6.	Vízová politika	•	vydávanie víz
•	vstup na územie SR
•	tranzit
•	vyhosťovanie	MV SR – gestor
MZV SR
	
7.	Colná spolupráca	•	colná spolupráca
•	cezhraničná spolupráca 	MF SR – CR – gestor
MV SR	
8.	Ochrana osobných údajov	•	registrácia a evidencia informačných systémov
•	kontrola IS	Úrad vlády SR – Splnomocnenec na ochranu osobných údajov – gestor
MV SR
MF – CR
GP
MZV	
9.	Vzdelávanie pre oblasť eur. integrácie a Schengenského acquis	•	vzdelávanie pracovníkov štátnej správy vykonávajúcich úlohy na úseku Schengenského  acquis 	MV SR – gestor
zainteresované ÚOŠS	
10.	Boj proti organizovanému zločinu	•	výkon, výmena informácií
•	legislatíva
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MF SR – CR 
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
11.
	Boj proti terorizmu	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
12.	Boj proti drogovej kriminalite	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MF SR-CR
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia
GS Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog	
13.	Boj proti korupcii a legalizácii príjmov z trestnej činnosti	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva
•	OLAF	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MF SR – CR
MDPaT – Železničná polícia
NKÚ
UV, CPJ	
14.	Justičná spolupráca	•	trestné veci
•	občianske veci	MS SR – gestor
GP SR
MV SR	

V roku 1999 Ministerstvo vnútra SR začalo twinningový projekt v rámci programu PHARE v spolupráci s Francúzskom zameraný na vybudovanie a rozvoj Národného Schengenského informačného systému s perspektívou pripojenia Slovenskej republiky k Schengenskému informačnému systému. V roku 2000 nasledoval ďalší twinningový projekt medzi MV SR a MV Francúzska so zameraním na  implementáciu Schengenského  acquis spolu s Rakúskom ako so spolupracujúcou krajinou. Ťažiskom pomoci rakúskej strany v rámci twinningového projektu je oblasť vízovej politiky.
	V roku 2002 Slovenská republika predložila ďalší návrh projektu so zameraním na prípravu podmienok na vstup do schengenského priestoru v rámci pripravovaného programu PHARE 2002.

II	Všeobecná stratégia implementácie Schengenského systému (Schengenského acquis)

Amsterdamská zmluva začlenila Schengenský systém do právneho rámca Európskej únie prostredníctvom Protokolu začleňujúcom Schengenský systém do rámca Európskej únie (ďalej len ”Schengenský protokol”). Odo dňa vstupu Schengenského protokolu do platnosti sa Schengenský systém, ktorý zahrňuje pred týmto dátumom vydané rozhodnutia Výkonného výboru, automaticky vzťahuje na trinásť signatárov tzv. Schengenských dohôd. Od tohoto dňa je Výkonný výbor nahradený Radou EÚ.
V súlade s článkom 8 Schengenského protokolu sú kandidátske krajiny v čase ich pristúpenia k Európskej únii povinné komplexne implementovať Schengenské acquis.

Schengenský systém (Schengenské acquis) tvoria nasledovné právne akty:
A/ Právne akty prijaté do vstupu Amsterdamskej zmluvy do platnosti:
1.	Dohoda podpísaná v Schengene 14. 6. 1985 medzi vládami štátov Hospodárskej únie Beneluxu, SRN, Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach
2.	Dohovor podpísaný v Schengene 19. 6. 1990 medzi Kráľovstvom Belgicka, SRN, Veľkovojvodstvom Luxemburska a Kráľovstvom Holandska, ktorým sa vykonáva Zmluva o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach podpísaná v Schengene 14. 6. 1985, s príslušným záverečným aktom a spoločnými deklaráciami;
3.	Protokoly a dohody o pristúpení štátov, ktoré neboli zmluvnými stranami v čase podpísania zmluvy a dohody;
4.	Rozhodnutia a prehlásenia Schengenského výkonného výboru zriadeného v roku 1990 Implementačným dohovorom a aktami implementujúcimi Dohovor vydané tými orgánmi, ktoré Výkonný výbor poveril svojimi právomocami, ktoré sú definované v :
•	Rozhodnutí Rady z 20.5.1999 č.1999/435/EC týkajúce sa definície Schengenského acquis za účelom vymedzenia, v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo a Zmluvy o Európskej únii, právneho základu každého z ustanovení alebo rozhodnutí, ktoré tvoria acquis;
•	Rozhodnutí Rady z 20.5.1999 č.1999/436/EC vymedzujúce, v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo a Zmluvy o Európskej únii, právny základ pre každé z ustanovení alebo rozhodnutí, ktoré tvoria Schengenské acquis;

B/ Právne akty po vstupe Amstrdamskej zmluvy do platnosti:
1.	Rozhodnutie Rady zo dňa 17.mája 1999 o určitých usporiadaniach pre používanie dohody uzatvorenej medzi Radou EÚ a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom týkajúce sa pridruženia dvoch vyššie uvedených štátov pri vykonávaní, používaní a rozvoji Schengenského acquis (1999/437/ES);
2.	Rozhodnutie Rady zo dňa 20.mája 1999 týkajúce sa Spoločného dozorného orgánu podľa čl.115 Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo dňa 14.6.1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (1999/438/ES);
3.	Nariadenie Rady (EHS) č.3925/91 z 19.12.1991 týkajúce sa odstránenia kontrol príručnej batožiny a formalít pri letoch a plavbách v rámci Spoločenstva, ktorým bol zrušený čl.4 Schengenského dohovoru;
4.	Dohovor určujúci štát zodpovedný za preskúmanie žiadostí o azyl podaných v jednom z členských štátov Európskych spoločenstiev – Dublinský dohovor podpísaný v Dubline 15.6.1990, Rozhodnutie č.1 z 9.9.1997, Rozhodnutie č.2 z 9.9.1997, Rozhodnutie č.1 z 30.6.1998 a Rozhodnutie č.1 z 31.10.2000, ktorým sú nahradené čl.28 až 38 a príslušné definície Schengenského dohovoru;
5.	Smernica 91/477/EHS o kontrole získavania a držby zbraní, ktorou boli nahradené čl.77 až 81 a čl.83 až 90 Schengenskej dohovoru;
6.	Rozhodnutie Rady z 3.mája 1999 oprávňujúce generálneho tajomníka Rady EÚ v súvislosti s integráciou Schengenského acquis do rámca EÚ, aby konal ako zástupca určitých členských štátov za účelom uzatvárania zmlúv týkajúcich sa inštalácie a fungovania Help Desk Server riadiacej jednotky a etapy II siete Sirene a riadil vykonávanie takýchto zmlúv (1999/322/ES);
7.	Rozhodnutie Rady z 3.mája 1999 o ustanovení finančného nariadenia upravujúceho rozpočtovú stránku spravovania zmlúv generálnym tajomníkom Rady v mene určitých členských štátov, ktoré boli uzavreté v jeho mene a ktoré sa vzťahujú na inštaláciu a fungovanie Serveru Help Desk riadiacej jednotky a siete SIRENE a riadil vykonávanie takýchto zmlúv (1999/322/ES);
8.	Rozhodnutie Rady z 13.decembra 1999 o úplnom začlenení Schengenského acquis v Grécku (1999/848/ES);
9.	Rozhodnutie Rady z 28.júna 1999 o uzatvorení dohody s Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o ustanovení práv a povinností medzi Írskom a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na jednej strane a Nórskym kráľovstvom na strane druhej v oblasti Schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na tieto štáty (2000/29/ES);
10.	Rozhodnutie Rady z 29.mája 2000, ktoré sa týka požiadavky účasti Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska na niektorých ustanoveniach Schengenského acquis (2000/365/ES);
11.	Rozhodnutie Rady z 28.septembra 2000 ustanovujúce postup zmeny článkov 40(4) a (5), 41(7) a 65(2) Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo 14.júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (2000/586/JHA);
12.	Rozhodnutie Rady zo 17.októbra 2000, ktorým sa opravuje Schengenské acquis uvedené v rozhodnutí Schengenského výkonného výboru SCH/Com-ex(94)15 rev. (2000/645/ES);
13.	Rozhodnutie Rady z 27.marca 2000 o zavedení finančného nariadenia, ktorým sa riadia rozpočtové aspekty riadiace činnosti zástupcu generálneho sekretára Rady pri zmluvách uzatváraných v jeho mene v zastúpení určitých členských štátov týkajúcich sa zavedenia a fungovania komunikačnej infraštruktúry pre schengenské prostredie (SISNET) (2000/265/ES);
14.	Rozhodnutie Rady z 23.októbra 2000 aktualizujúce Rozhodnutie 2000/265/ES o zavedení finančného 
nariadenia, ktorým sa riadia rozpočtové aspekty riadiace činnosti zástupcu generálneho sekretára Rady pri zmluvách uzatváraných v jeho mene v zastúpení určitých členských štátov týkajúcich sa zavedenia a fungovania komunikačnej infraštruktúry pre schengenské prostredie (SISNET) (2000/664/ES);
15.	Rozhodnutie Rady z 30.novembra 2000 o odtajnení určitých častí Spoločnej príručky prijatej Výkonným výborom zriadeným Dohovorom vykonávajúcim Schengenskú dohodu zo 14.júna 1985 (2000/751/ES); 
16.	Rozhodnutie Rady z 24.4.2001, ktorým sa aktualizuje časť VI a prílohy 3, 6 a 13 Spoločných konzulárnych pokynov a prílohy 5(a), 6)a) a 8 Spoločnej príručky (2001/329/ES); 
17.	Rozhodnutie Rady z 28.5.2001 o prispôsobení častí V a VI a prílohy 13 Spoločných konzulárnych pokynov pre víza a prílohy 6a Spoločnej príručky vo vzťahu k vízam pre dlhodobý pobyt platným súbežne s vízami pre krátkodobý pobyt (2001/420/EC); 
18.	Rozhodnutie Rady z 28.12.2001, ktorým sa  mení a dopĺňa časť VII a príloha 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha 14a Spoločnej príručky (2002/44/EC);
19.	Smernica Rady z 28.júna 2001 doplňujúca ustanovenia článku 26 Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo 14.júna 1985 (2001/51/ES);
20.	Nariadenie Rady (ES) č.1091/2001 z 28.mája 2001 o voľnom pohybe s vízami pre dlhodobý pobyt;

21.	Akt Rady z 16. októbra 2001, ktorý v súlade s článkom 34 Zmluvy o Európskej únii ustanovuje Protokol k Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (2001/C 326/01);
Za účelom lepšej orientácie pri plnení úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis Európska komisia vydala ”Zoznam ustanovení Schengenského acquis”, v ktorom rozdelila Schengenské acquis do dvoch kategórií:
•	prvá kategória obsahuje ustanovenia, ktoré musia byť implementované do vstupu kandidátskych krajín do EÚ a
•	druhá kategória obsahuje ustanovenia, ktoré je potrebné plne implementovať do dátumu zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach.

Komplexná implementácia Schengenského acquis zahŕňa štyri stupne z hľadiska priorít:

1.stupeň: situácia v tretích krajinách
2.stupeň: medzinárodná policajná spolupráca
3.stupeň: otázky týkajúce sa hraníc
4.stupeň: vnútorné záležitosti Slovenskej republiky

1. Situácia v tretích krajinách

	Organizované prevádzačstvo, nelegálna migrácia a obchodovanie s ľudskými bytosťami sa v období posledných rokov stalo nežiadúcim javom našej spoločnosti.
Od vzniku SR trvalo prevažuje počet nelegálnych migrantov zistených pri nelegálnom prechode štátnych hraníc v smere von z územia  SR nad počtom zistených v smere do republiky.
Pokiaľ sa jedná o skladbu nelegálnych migrantov podľa štátnej príslušnosti (prvých 10 národností) táto sa za posledné roky markantne nemení. Jednoznačne dominujú občania Afganistanu, Iraku, Číny, Indie, Bangladéšu, Vietnamu  a Pakistanu atď. 
Z evidencie nelegálnych migrantov, počtov prípadov prevádzačstva a počtu prevádzačov za rok 2001 vyplýva, že najviac prevádzaných osôb je z Indie - 32,37%, Afganistanu - 31,84%, Vietnamu - 14,38%, Iraku - 10,49%, Číny - 4,95%, Srí Lanky - 1,97%, Turecka - 0,85%, Bangladéšu - 0,59% atď. 
Skladba štátnej príslušnosti zistených prevádzačov v roku 2001 je nasledovná: Slováci 91,90%, Česi 3,24%, Ukrajinci 2,02%, Vietnamci 0,81%, Turci 0,81%, Mongoli 0,40%, Moldavci 0,40% a Albánci 0,40%.
Z analýz nelegálnych migračných prúdov smerom do SR vyplýva, že nelegálni migranti najčastejšie vstupujú na územie SR v priestore štátnej hranice s Ukrajinou a Maďarskom. Nelegálna migrácia v rámci SR v roku 2001 (15 548 zaistených osôb) v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2000 (6 062 zaistených osôb) vzrástla o 9 486 osôb.
Počet zadržaných migrantov za I. polrok 2002 vzrástol o 1518 osôb oproti  počtu v roku 2001. 
Výnimku v počtoch zadržaných migrantov podľa občianstva tvoria iba občania Ruska s počtom 251 osôb,  čo je nový trend  (18 osôb v roku 2001) a Moldavska 166 osôb.  Zmenou oproti minulému roku  je pokles zistených občanov Rumunska v tomto roku (21 osôb) oproti  roku 2001 (672 osôb). Rapídny pokles je podmienený zrušením vízovej povinnosti  zo strany krajín EÚ voči Rumunskej republike. 

Vízová politika

	Slovenská republika zosúladila svoju vízovú politiku s vízovou politikou EÚ podľa  v súčasnosti platného nariadenia Rady ES č.  539/2001 o určení tretích krajín, ktorých štátni príslušníci  musia mať vízum pri prekračovaní vonkajších hraníc , a tých krajín, ktorých štátni príslušníci sú od tejto povinnosti oslobodení.

	Vláda SR  uznesením č. 140/2000 zo dňa 15.3.2000 schválila Koncepciu zosúlaďovania vízovej politiky SR s vízovou politikou EÚ a harmonogram vypovedania bezvízových zmlúv s Bieloruskou republikou, Kubánskou republikou, Ruskou federáciou a Ukrajinou, na základe ktorého bola  k 28. júnu 2000  vypovedaná Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Zväzu sovietskych socialistických republík o podmienkach vzájomných ciest občanov oboch štátov zo dňa 17. decembra 1981 a protokol k tejto dohode zo dňa 17. decembra 1981 vo vzťahu k Ukrajine. K 1. 1. 2001 boli vypovedané Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bieloruskej republiky o vzájomných bezvízových cestách občanov zo dňa 20. septembra 1995 a Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o bezvízových cestách občanov zo dňa 13. februára 1995. 
	Najneskôr šesť mesiacov pred vstupom Slovenskej republiky do EÚ bude vypovedaná Dohoda medzi vládou Českej a Slovenskej federatívnej republiky a vládou Kubánskej republiky o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov platných cestovných dokladov zo dňa 3. apríla 1992. 
	Vláda SR uznesením č. 604 dňa 27.júna 2001 schválila harmonizáciu vízovej politiky s vízovou politikou Európskej únie. Týmto dokumentom Slovenská republika vytvorila podmienky pre harmonizáciu svojej vízovej politiky s  nariadením Rady ES č. 539/2001, v dôsledku čoho SR pristúpi k vypovedaniu a uzavretiu bezvízových dohôd s príslušnými štátmi:
Najneskôr šesť mesiacov pred vstupom SR do EÚ bude vypovedaná Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Seychelskej republiky o zrušení vízovej povinnosti zo dňa 29.septembra 2000 a Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Juhoafrickej republiky o zrušení vízovej povinnosti zo dňa 4. novembra 1996 a následne bude potrebné uzatvoriť s uvedenými krajinami dohody na diplomatické a služobné pasy;
Do 30. 6. 2003 SR pripraví na podpis rozpracované dohody o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov všetkých druhov cestovných dokladov s týmito štátmi: Andorrské kniežactvo, Brazília, Ekvádorská republika, Japonsko, Singapurska republika, Spojené štátny mexické, Uruguajská východná republika, Venezuelská republika, osobitná administratívna oblasť Hongkong Čínska ľudová republika a osobitná administratívna oblasť Macao Čínska ľudová republika. 
Do 31. 10. 2003 v súlade s prijatým záväzkom SR vyjadrí súhlas s podpisom dohôd o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov všetkých druhov cestovných dokladov s týmito štátmi: Bolívijská republika, Guatemalská republika, Honduraská republika, Kostarická republika, Nikaragujská republika, Panamská republika, Paraguajská republika, Republika Salvádor a Brunejsko-darussalamský štát;

	Realizáciou týchto opatrení dosiahne Slovenská republika súlad svojej vízovej politiky s vízovou politikou štátov EÚ a s uvedeným nariadením Rady vo vzťahu k zoznamom štátov, ktorých občania potrebujú víza pre vstup do Slovenskej republiky.
	Problematiku vydávania víz upravuje zákon č.48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov na území SR v znení zákona č.408/2002 Z.z., čl.III a interné predpisy Ministerstva vnútra SR a Ministerstva zahraničných vecí SR. Zákon nadobudol účinnosť 1.apríla 2002. 

	Od 1.januára 2000 došlo k zmene formy udeľovania víz SR, a to vízovou nálepkou (uznesenie vlády SR č. 1090 z 8.12.1999). 

	Zákon č. 48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov obsahuje ustanovenia o druhoch  víz, podmienkach a spôsobe ich udeľovania, zamietnutí žiadosti o udelenie víza a zrušenie platnosti víza. Ak je pobyt cudzinca podmienený vízom, môže mu byť udelené vízum: 
a)	letiskové tranzitné, 
b)	tranzitné,
c)	krátkodobé alebo
d)	dlhodobé.

	Uvedené druhy víz boli zavedené do praxe 1. januára 2000 na základe odporúčaní Európskej únie a z dôvodu zosúladenia vízovej praxe s vyspelými európskymi štátmi.
Základné turistické vízum je krátkodobé vízum, ktoré je definované v súlade s definíciou uvedenou v Schengenskom dohovore.						
	Na udelenie víza nemá cudzinec právny nárok a na konanie o udelení víza sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.                                                                                	
	Zákon č.48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov na území SR stanovil, že krátkodobý pobyt sa môže povoliť najdlhšie na 90 dní v jednom polroku, ak medzinárodná zmluva, ktorou je SR viazaná, neustanovuje inak.
Kontrola údajov o osobách žiadajúcich o slovenské vízum je postupne skvalitňovaná prepojením všetkých zastupiteľských úradov SR v zahraničí s Ministerstvom zahraničných vecí SR a následne s Ministerstvom vnútra SR prostredníctvom systému dátového prenosu (on-line), ktorý  má byť do konca roka 2003 komplexne dobudovaný. 

	Na základe nariadenia prezidenta Policajného zboru č. 9/2000 bola obmedzená možnosť vydávania víz na hraničných priechodoch. Turistické a služobné víza sa na hraničných priechodoch od 1.1.2000 nevydávajú.
	Slovenská republika má vydaný zoznam štátov, u ktorých požaduje letiskové tranzitné víza, ktoré sú určené pre cudzincov podliehajúcich osobitnému vízovému režimu. Tento zoznam zodpovedá zoznamu, ktorý je používaný členskými štátmi EÚ. Požiadavky na plnenie zásad Spoločných konzulárnych pravidiel (CCI), vrátane otázok zastúpenia príslušného štátu pre rozhodnutie ohľadne udelenia víza bude Slovenská republika spĺňať v plnom rozsahu v čase svojho vstupu do EÚ; Všeobecné konzulárne pravidlá SR však spĺňajú súčasné požiadavky a sú v súlade s CCI.

	Boj proti falšovaniu a pozmeňovaniu cestovných dokladov je súčasťou budovania integrovanej bezpečnosti štátnej hranice v boji proti organizovanému zločinu a nelegálnemu prisťahovalectvu do Európskej únie a preto ho považuje Slovenská republika, tak ako i členské štáty Európskej únie za dôležitý aspekt svojich spoločných záujmov. Jednou z úloh je podieľanie sa na vytvorení národného informačného systému FADO v súlade so Spoločným opatrením z 3. decembra 1998, ktorá bola prijatá Radou na základe čl. K.3 zmluvy Európskej únie, ktorá sa zaoberá problematikou uvedenia Európskeho archivačného systému do prevádzky (98/700/JHA). V súlade s požiadavkami definovanými  v uvedenom predpise bude spracovaný projekt na výrobu cestovných dokladov Slovenskej republiky zodpovedajúcich formátu Európskej únie. 
	V tejto oblasti je potrebné zabezpečiť funkčnosť oddelenia cestovných dokladov úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava, ktoré má za úlohu analyzovať vývojové trendy ochrany cestovných dokladov a zbierať informácie o cestovných dokladoch vydávaných vo svete, analyzovať spôsoby falšovania a pozmeňovania cestovných dokladov, sledovať vývoj technických prostriedkov používaných na odhaľovanie falošných a pozmenených cestovných dokladov a získavať školiace materiály určené k zvyšovaniu odbornej spôsobilosti policajtov podieľajúcich sa na odhaľovaní falšovaných a pozmenených cestovných dokladov a na medzinárodnej úrovni sa podieľať na výmene informácií a skúseností z uvedených oblastí medzi hraničnými orgánmi susedných a členských krajín Európskej únie.
	Najúčinnejšou metódou proti falšovaniu, pozmeňovaniu a vyhotovovaniu kradnutých bianco cestovných dokladov bude zabezpečenie centralizácie vydávania cestovných dokladov Slovenskej republiky, čím sa ušetria prostriedky pri obmene techniky určenej na vydávanie pasov.
V súčasnej dobe nepôsobia na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky primerane vyškolení a technicky vybavení národní experti špecializujúci sa na odhaľovanie nepravých a falšovaných dokladov. 
	V súčasnom období sú všetky zastupiteľské úrady v zahraničí vybavené ÚV lampami a lupami na kontrolu dokladov a do 31.3.2003 budú vybavené príručkou k cestovným dokladom. Do 31.10.2002 bude na MZV SR vypracovaná koncepcia vybavenia ZÚ SR v zmysle Odporúčania Rady EÚ z 29.4.1999.

Opatrenia potrebné k implementácii:

•	zaviesť on-line prepojenie medzi vybranými ZÚ SR v zahraniční cez centrálnu databázu MZV SR s informačnými systémami MV SR pre účely vydávania víz. Komplexné dobudovanie systému sa predpokladá k 31.12.2003 (čl.17); 
       T: do 31. decembra 2003
•	vytvoriť technické podmienky na vybudovanie počítačového konzultačného systému VISION umožňujúceho konzultovanie vydávania víz s centrálnymi orgánmi ostatných zmluvných strán (čl.17)
T: do 31. decembra 2003
•	zabezpečiť vydávanie cestovného dokladu podľa formátu Európskej únie (čl.5);
T: 31.december 2003
•	vypracovať manuál dokladov, ku ktorým môžu byť vydané víza (čl.17);
Termín: do 31.decembra 2003;
•	novelizovať zákon č.145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch
Termín: prijatím SR medzi členské štáty Schengenského dohovoru
•	zabezpečiť primerane vyškolený personál na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí za účelom odhaľovania nepravých a falšovaných dokladov a analyzovania migračných rizík (čl.9, 15 a 17)
        Termín: do 31.decembra 2003
•	pripraviť novelu zákona č. 48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov na území SR, tzv. euronovelu
Termín: do 31.decembra 2003

2. Medzinárodná policajná spolupráca

Efektívnosť schengenskej policajnej spolupráce je založená na niekoľkých zásadách:

•	operatívna výmena informácií za účelom predchádzania i odhaľovania trestnej činnosti medzi centrálnymi národnými orgánmi ako aj medzi orgánmi na regionálnej úrovni pri mimoriadnych situáciách. Výmena informácií na regionálnej úrovni je upravená bilaterálnymi dohodami o spolupráci.
•	vysoká technická úroveň komunikačného systému medzi orgánmi, ktoré navzájom spolupracujú;
•	výmena styčných dôstojníkov vyslaných do policajných zborov zmluvných strán;
•	nové spôsoby výkonu policajnej služby, napr. oprávnenie  pokračovať v prenasledovaní za tých istých podmienok aj na území inej zmluvnej strany alebo oprávnenie pokračovať v sledovaní na území inej zmluvnej strany bez predchádzajúceho súhlasu.

Opatrenia potrebné k implementácii: 

•	upraviť výmenu informácií so zmluvnými stranami za účelom predchádzania a odhaľovania trestných činov (čl.46.1);
Termín: 31.december 2003
•	uzavrieť dohody s Rakúskom, Českou republikou, Maďarskom a Poľskom na ministerskej úrovni upravujúce policajnú spoluprácu v pohraničných oblastiach (čl.39.4);
Termín: 31.decembra 2003 
•	uzavrieť dohody s Rakúskom, Českou republikou, Maďarskom a Poľskom upravujúce postup výkonu cezhraničného sledovania a cezhraničného prenasledovania na území SR (čl.41.9);
Termín: 31.decembra 2003
•	upraviť postup príslušných orgánov pri cezhraničnom sledovaní a cezhraničnom prenasledovaní internou normou Ministerstva vnútra SR (čl.40.1);
Termín: 31.december 2003
•	 upraviť so zmluvnými stranami podmienky komunikácie v pohraničných oblastiach za účelom umožniť výkon cezhraničného sledovania a prenasledovania (čl.44.1);
Termín: 31.december 2003
•	uzavrieť dohody o spoločných pracoviskách na hraniciach s Rakúskom, Maďarskom, Českou republikou a Poľskom (čl.39.4,40.3,39.5);
Termín: 31.decembra 2004
•	vypracovať projekt materiálno-technického vybavenia výkonných útvarov poverených vykonávaním cezhraničného prenasledovania a cezhraničného sledovania.(44.2);
Termín: 31.december 2002
•	uzavrieť bilaterálne dohody upravujúce podmienky vysielania styčných dôstojníkov do policajných orgánov iných zmluvných strán (čl.47.1);
Termín: 31.december 2003

Readmisia

	Slovenská republika má v súčasnosti podpísaných 14 readmisných dohôd:  s Ukrajinou, Českou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou, Rakúskou republikou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Slovinskou republikou, Macedónskou republikou, Rumunskom, Francúzskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Talianskou republikou a zväzovou republikou Juhoslávie. Sedem z týchto dohôd  je uzatvorených v súlade s Odporúčaním Rady  z 30.11.1994 týkajúcim sa vzorovej bilaterálnej readmisnej dohody medzi členským štátom a treťou krajinou a Odporúčaním Rady o vedúcich princípoch, ktoré treba dodržiavať pri vypracovávaní protokolov o implementácii readmisných dohôd (OJ No C 274 z 19.9.1996). Vláda Slovenskej republiky prijala dňa 15. augusta 2001 uznesením č. 736 návrh vzorovej readmisnej dohody.
	Slovenská republika  v súčasnosti pripravuje readmisné dohody podľa odporúčaní EÚ ako aj podľa vzorovej dohody SR s predpokladaným termínom ich uzavretia nasledovne: s Helénskou republikou (2002), so Spolkovou republikou Nemecko (2002), so Švédskym kráľovstvom (2003), s Bieloruskom (2003), Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska (2003), Ruskou federáciou (2005), s Indickou republikou (2005) a Vietnamskou socialistickou republikou (2005). 
	Vykonáva sa revízia už existujúcich readmisných dohôd, ktoré nezodpovedajú uvedeným odporúčaniam a tieto sú pripravované nové. V takomto procese sa nachádza príprava novej readmisnej dohody s Ukrajinou, Poľskou republikou a Bulharskou republikou. 
	Uzavreté readmisné dohody sa členia na 3 skupiny:												     	  1. readmisné dohody v súlade s odporúčaniami Rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z 
    24.7.1995

Názov dohody	Dátum podpisu	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Francúzskej republiky o odovzdávaní a prijímaní (readmisii) osôb 	
20.03.1997	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Talianskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb v nezákonnom postavení	
30.07.1998	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Španielskeho kráľovstva o odovzdávaní a prijímaní osôb v nezákonnom postavení	
3.03.1999	
Dohoda medzi vládou SR a zväzovou vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb, ktoré nespĺňajú podmienky na vstup alebo pobyt na území druhého štátu	30.08.2001
v platnosti od 28.02.2002	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o readmisii osôb s neoprávneným pobytom (readmisná dohoda)	20.06.2002
zatiaľ nie je v platnosti	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládami Belgického kráľovstva, Luxemburského veľkovojvodstva a Holandského kráľovstva	21.05.2002
zatiaľ nie je v platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Českej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej hranici	02.07.2002
zatiaľ nie je v platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Maďarskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice	schválila vláda SR
zatiaľ nie je v platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou spolkovej republiky Nemecko o readmisii a prevoze osôb	schválila vláda SR
zatiaľ nie je v platnosti	

2. readmisné dohody, ktoré sú čiastočne v súlade s odporúčaniami Rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z 24.7.1995

Názov dohody	Dátum podpisu	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Rumunska o odovzdávaní a prijímaní občanov oboch štátov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny	
20.9.1993	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Chorvátskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov 	
29.4.1994	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Bulharskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov 	
18.9.1995	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny	
5.5.2000
zatiaľ nie je v platnosti	

Uvedené dohody neobsahujú články o readmisii občanov tretích štátov. Ide o balkánske štáty , ktoré neboli pri rokovaniach ochotné pristúpiť k zaradeniu článkov o readmisii občanov tretích štátov a pre Slovenskú republiku mala v tom čase veľký význam ochota týchto štátov pristúpiť k preberaniu vlastných občanov, ktorí tvorili podstatnú časť migrantov na Slovensku.    
Termín začatia rokovaní o revízii, resp. prijatí nových readmisných dohôd sa predpokladá do konca roka 2003. Momentálne pripravuje slovenská  strana návrh novej readmisnej dohody s Bulharskou republikou, ktorá prejavila záujem o jej prijatie.

3. readmisné dohody, ktoré nie sú v súlade s odporúčaniami Rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z 24.7.1995

Názov dohody	Dátum podpisu	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Poľskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice	
8.7.1993	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Ukrajiny o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice	
14.10.1993	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Republiky Slovinsko o preberaní osôb na  štátnych hraniciach	
14.9.1994	

	Dohoda s Ukrajinou je v súčasnosti v procese  revízie. Slovenská republika spracovala návrh novej readmisnej dohody plne kompatibilnej s odporúčaniami Rady EÚ a zaslala ho v júli 2001 na Ukrajinu. Do dnešného dňa nedostala z Ukrajiny žiadne oficiálne stanovisko.
Slovenské návrhy medzivládnych readmisných dohôd a vykonávacích protokolov k ním so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska,  Vietnamskou socialistickou republikou a Švédskym kráľovstvom boli zaslané v II. polroku 2001 a I. polroku 2002.
Dňa 15.2.2000 Slovenská republika predložila diplomatickou cestou návrh readmisnej dohody a vykonávacieho protokolu Čínskej ľudovej republike, táto dňa 7.2.2001 odpovedala nótou,  že na základe dobrej spolupráce zodpovedných orgánov SR a ČĽR pri riešení problémov ilegálnej migrácie a readmisie občanov nepovažuje podpis takejto dohody za potrebný. Obdobné stanovisko zaujala aj Indická republika.

Opatrenia potrebné k implementácii:

•	vykonať revíziu platných readmisných dohôd, vypracovať časový harmonogram ich novelizácie a zosúladiť ich znenie so vzorovou readmisnou dohodou v súlade s odporúčaniami Rady EÚ;
Termín: 31.decembra 2002
•	zapracovať do readmisných zmlúv vzájomnú kompenzáciu výdavkov vznikajúcich pri vyhostení
Termín: vstupom SR do EÚ

Vyhostenie

	Slovenská republika upravila vyhosťovanie zákonom č. 48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a vyhláškou Ministerstva spravodlivosti  SR č. 135/1994 Z.z. o vyhosťovaní osôb, ktorým bol súdom uložený trest vyhostenia. 
	V Slovenskej republike sú v súčasnosti v prevádzke dve zariadenia pre cudzincov, ktorí majú byť z územia SR vyhostení a to v Sečovciach a Medveďove s celkovou kapacitou 450 lôžok.
	Šiestu časť zákona o pobyte cudzincov tvoria ustanovenia o administratívnom vyhostení cudzinca z územia SR, ktoré je definované ako rozhodnutie policajného útvaru o ukončení pobytu cudzinca s určením lehoty na vycestovanie a času zákazu vstupu. 
	Zákon č.480/2002 Z.z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý Národná rada Slovenskej republiky schválila dňa 20.6.2002 s účinnosťou od 1.1.2003 nahradí v súčasnosti platný zákon NR SR č.283/1995 Z.z. o utečencoch v znení zákona č.309/2000 Z.z. a zároveň novelizuje zákon č.48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov (§58 Prekážky administratívneho vyhostenia, ktoré do prijatia novely nebolo v súlade s čl.3 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Uvedené ustanovenie zákona č.48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov nie je v súlade s čl. 3 Európskeho dohovoru  o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
	S výnimkou cudzincov, ktorí podliehajú ochrane pred vyhostením na základe uvedených dokumentov, bude vyhostenie aplikované u osôb, u ktorých sa zistí, že nezákonne vstúpili alebo sa nezákonne zdržiavajú na území Slovenskej republiky, ďalej budú vyhosteniu podliehať cudzinci z dôvodu ohrozenia verejného poriadku a bezpečnosti štátu, ako aj tí, ktorých žiadosť o azyl bola s konečnou platnosťou zamietnutá a nepreukáže sa žiadny nárok na ďalší pobyt. 

Opatrenia potrebné k implementácii:

K vyššie uvedenej problematike nie sú potrebné opatrenia s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

	Justičná spolupráca v trestných veciach

Slovenská republika je zmluvnou stranou väčšiny multilaterálnych dohovorov a uzavrela množstvo dvojstranných medzinárodných zmlúv, ktoré upravujú právne vzťahy v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach.

V uvedenej oblasti je Slovenská republika viazaná najmä nasledujúcimi mnohostrannými zmluvnými dokumentmi :
•	Európsky dohovor o vydávaní (1957) 
•	Európsky dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1959) 
•	Jednotný dohovor o omamných látkach (1961) 
•	Dohovor o psychotropných látkach (1971)
•	Európsky dohovor o odovzdávaní trestného konania (1972) 
•	Protokol o zmenách Jednotného dohovoru o omamných látkach(1972)
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1975) 
•	Európsky dohovor o potlačovaní terorizmu (1977)
•	Druhý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1978) 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1978) 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o informáciách o cudzom práve (1978) 
•	Dohovor o odovzdávaní odsúdených osôb (1983) 
•	Európsky dohovor na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (1987) 

Opatrenia potrebné k implementácii:

K vyššie uvedenej problematike nie je potrebný návrh opatrení s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

Extradícia

	V oblasti extradície novelou Trestného poriadku (zákon č. 272/1999 Z.z.) bolo do právneho poriadku Slovenskej republiky zavedené skrátené vydávacie konanie.  Táto novela  umožňuje ratifikáciu Dohovoru Európskej únie o zjednodušenom vydávacom konaní medzi členskými štátmi EÚ. Slovenská republika k tomuto dohovoru  pristúpi  po vstupe do Európskej únie. 
	Novela Trestného poriadku č. 422/2002 Z.z. upravila komplexne oblasť právneho styku s cudzinou v súlade s relevantnými medzinárodnými zmluvami a pripravila slovenskú legislatívu v tejto oblasti tak, aby bolo možné ratifikovať  zmluvy určené členským štátom Európskej únie. Zároveň precizovala  skrátené vydávacie konanie a zmenila i jeho názov na “zjednodušené vydávacie konanie”. Uvedená novela Trestného poriadku nadobudne účinnosť 1.10.2002.

	V nadväznosti na novelu Ústavy SR (ústavný zákon č. 90/2001 Z.z.), ktorá s účinnosťou od 1.7.2001 odstránila ústavnú prekážku vydávania vlastných občanov, bol zákonom č. 253/2001 Z.z. novelizovaný § 21 ods. 1 Trestného zákona SR v tom smere, že vydávanie vlastných občanov cudzím štátom je síce naďalej týmto predpisom zakázané, avšak tento zákaz sa nevzťahuje na prípady, keď vyhlásená medzinárodná zmluva alebo rozhodnutie medzinárodnej organizácie, ktorými je Slovenská republika viazaná, ustanovuje povinnosť vydať vlastného občana. Z uvedeného vyplýva pripravenosť Slovenskej republiky plniť svoje záväzky vyplývajúce z ”extradičných” dohovorov EÚ. Citovaná novela Trestného zákona nadobudla účinnosť dňa 1. 8. 2001.

	Z technického hľadiska je v súčasnosti problematické tiež ustanovenie čl. 13 ods. 4 Dohovoru týkajúceho sa extradície medzi členskými štátmi EÚ, ktoré požaduje autentifikáciu faxových podaní (kryptografiu). 

Opatrenia potrebné k implementácii:

	K vyššie uvedenej problematike nie je potrebný návrh opatrení s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

3. Otázky týkajúce sa hraníc

Dĺžka hraníc

Dĺžka štátnej hranice Slovenskej republiky je 1.662,8 km.

štátna hranica s 
	počet hraničných oddelení	dĺžka štátnej hranice (v km)	
Maďarskom	37	664,7	
Ukrajinou	9	98,5	
Poľskom	31	541,1	
Českou republikou	14	251,8	
Rakúskom	8	106,7	
SPOLU	99	1 662,8	

Hraničné priechody

V súčasnej dobe má Slovenská republika 74 hraničných priechodov (ďalej len ”HP”) a 8 letísk so štatútom medzinárodného letiska. Štatút týchto letísk však bude predmetom revízie.

Slovenská republika má so všetkými susednými štátmi (okrem Ukrajiny) uzatvorené bilaterálne zmluvy upravujúce vzájomnú spoluprácu pri vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave. Rozvoj spolupráce do zrušenia kontrol na štátnej hranici je zameraný na uzatváranie dohôd umožňujúcich činnosť spoločných kontaktných pracovísk, spoločných hraničných pracovísk, spoločných kontrol tzv. ”zelenej hranice”, ako aj spoločných bezpečnostných projektov zameraných na odhaľovanie nelegálnej migrácie a prevádzačstva. 
Na splnenie požiadaviek implementácie Schengenského acquis by mal byť systém kontroly štátnej hranice založený na fungujúcej spolupráci medzi útvarmi zodpovednými za ochranu štátnej hranice na oboch stranách štátnej hranice. Úrad hraničnej a cudzineckej polície bude spolupracovať s hraničnými orgánmi susedných štátov pri zriaďovaní spoločných konzultačných pracovísk.

Česká republika

•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 24.5.1999. 

Maďarská republika

•	Dohovor medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Maďarskou republikou o vykonávaní spoločnej pasovej a colnej kontroly na štátnych hraniciach zo dňa 12.6.1991, 
•	Zmluva medzi ČSSR a MĽR o spoločnej kontrolne na štátnych hraniciach zo dňa  18. júna 1976,
•	Dohoda o doplnení Dohovoru medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Maďarskou republikou o vykonávaní spoločnej pasovej a colnej kontroly na štátnych hraniciach zo dňa 25.4.1997, 
•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o režime a spolupráci na spoločnej štátnej hranici zo dňa 28.6.1995,
V súčasnosti prebieha proces revízie zmluvy, slovenský návrh bol odoslaný do MR v roku 2000. Podpis tejto novej zmluvy je možné predpokladať v roku 2002.
 
V súčasnosti prebieha proces revízie zmluvnej základne týkajúcej sa uľahčenia hraničného vybavovania. Vláda MR návrh textu Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave, ako aj Dohody medzi vládou SR a vládou MR o vykonávaní Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave už prerokovala a súhlasila s ich podpísaním v tomto roku. Na základe pripomienok vznesených MDPaT SR k zneniu čl.29 Dohody medzi vládou SR a vládou MR o vykonávaní Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave bol návrh nového znenia čl.29 znovu zaslaný maďarskej strane na schválenie. 

Rovnako bude nahradený aj Dohovor o vykonávaní spoločnej pasovej a colnej kontroly na štátnych hraniciach medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Maďarskou republikou zo dňa  12. júna 1991, ako aj Dohoda o doplnení Dohovoru medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Maďarskou republikou o vykonávaní spoločnej pasovej a colnej kontroly na štátnych hraniciach zo dňa 25.4.1997,  bude nahradený horeuvedenou zmluvou a dohodou.

Poľská republika

•	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o hraničných priechodoch, o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu a o zásadách prekračovania štátnej hranice mimo hraničných priechodov podpísaná dňa 1. júla 1999 v Trstenej.
•	Nová ”Zmluva medzi SR a PR o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej a železničnej doprave”. Text novej zmluvy bol dohodnutý a odsúhlasený, v súčasnej dobe prebieha legislatívny proces v súvislosti s podpisom zmluvy. 

Rakúska republika

•	Zmluva medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Rakúskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v železničnej, cestnej a vodnej doprave zo dňa 17.6.1991.

Uvedené zmluvy v žiadnom prípade neznamenajú prechod osôb a dopravných prostriedkov bez hraničnej kontroly, ale príslušné zmluvné strany podpísali tieto dohody za účelom :
•	upevnenia hraničnej spolupráce a rozvoja susedských vzťahov, 
•	s cieľom uľahčiť kontrolu osôb, tovaru a dopravných prostriedkov prekračujúcich štátnu hranicu v cestnej, železničnej a vodnej doprave. 
Hraničné orgány Slovenskej republiky sa počas hraničnej kontroly riadia princípmi Charty cezhraničnej premávky, ktorá  bola prijatá na III. medzinárodnej konferencii pohraničných orgánov v apríli 1995 v Siofóku.
Prehľad hraničných priechodov Slovenskej republiky:

štátna hranica
	cestné HP
	železničné HP	riečne HP	turistický	SPOLU	
Maďarsko	15	7	2	1	25	
Ukrajina	2	2			4	
Poľsko	10	3		1	14	
Česká republika	16	7			23	
Rakúsko	4	2	2		8	
Letiská	--	--	--	--	8	
	47	20	4	2	82	

Prekračovanie štátnej hranice na iných miestach ako na určených hraničných priechodoch je možné iba v prípadoch, v ktorých to ustanovuje medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná. Napríklad občania Slovenskej republiky a Českej republiky môžu na základe Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zrušení vízovej povinnosti z 29.októbra 1992 prekročiť spoločné štátne hranice ” ...na ktoromkoľvek vhodnom mieste, ak to nie je zakázané vnútroštátnymi predpismi štátu príslušnej zmluvnej strany” (článok 3). 20.júna 1994 bol podpísaný Dodatok k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zrušení vízovej povinnosti upravujúci článok 3 nasledovne: ”Občania tretích štátov môžu prekračovať štátne hranice medzi Slovenskou republikou a Českou republikou len v miestach existujúcich colných priechodov.”
Na jednotlivých hraničných priechodoch sa osvedčil Informačný systém služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície na kontrolu osôb a motorových vozidiel a jeho dobudovaním sa výrazným spôsobom zvýši objasnenosť krádeží  motorových vozidiel na hraničných priechodoch. Tento problém sa javí ako celospoločenský a je preukázaný i počtom zaistených motorových vozidiel, ktoré sú vyvážané do zahraničia. Systém slúži i ako operatívno-pátrací prostriedok po osobách. Doplnením systémov sa urýchli identifikácia motorových vozidiel a vybavovací proces na hraničných priechodoch  . 
Kľúčovou úlohou v oblasti informatiky, je tiež kvalitné dátové prepojenie medzi základnými útvarmi služby cudzineckej a služby hraničnej polície a centrálnym útvarom.
Za účelom zabezpečenia plynulého vybavovania cestujúcich na hraničných priechodoch sú oddelenia cudzineckej polície Policajného zboru vybavované čítačkami cestovných dokladov.  Ich doplnením sa skvalitní a urýchli vybavovací proces, kontrola osôb, kontrola pravosti cestovných dokladov, vstup a výstup záujmových osôb a registrácia vízových cudzincov.

Organizácia a štruktúra služby hraničnej a  cudzineckej polície 

Ochranu štátnych hraníc Slovenskej republiky zabezpečuje Policajný zbor prostredníctvom služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície podľa zákona č.171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.

	Základné úlohy vykonávané službou cudzineckej polície a službou hraničnej polície súvisia s ochranou štátnej hranice a kontrolou prekračovania štátnej hranice v miestach hraničných priechodov a na medzinárodných letiskách, ako aj pôsobením na úseku evidencie cudzincov a pasov, pri ochrane životov a bezpečnosti osôb a majetku a samozrejme v boji proti nelegálnej migrácii.
	Služba cudzineckej polície a služba hraničnej polície spolupracuje v boji proti organizovanému zločinu, zabezpečovaní verejného poriadku v blízkosti štátnej hranice a pri dohľade nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky v blízkosti štátnej hranice. 

	Pri vykonávaní svojej činnosti služba cudzineckej a služba hraničnej polície  spolupracuje s ostatnými službami Policajného zboru a inými organizáciami, ako napr. colníci, ozbrojené sily a národné bezpečnostné služby.

	Centrálnym orgánom zodpovedným za činnosť služby hraničnej a cudzineckej polície je Úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava. Služba hraničnej a cudzineckej polície je rozčlenená do troch úrovní:

•	centrálna úroveň – úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru
•	krajská úroveň – odbory hraničnej a cudzineckej polície 
•	miestna úroveň – výkonné útvary – oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru (zelená hranica aj hraničné priechody)
Od 1.apríla 2001 bola vytvorená nová štruktúra služby hraničnej a cudzineckej polície. Jej hlavným cieľom bolo vyčlenenie odborov hraničnej a cudzineckej polície z organizačnej štruktúry krajských riaditeľstiev Policajného zboru a ich priame podriadenie pod úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava. 
Riaditeľ Úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava je podriadený priamo prezidentovi Policajného zboru. Jedným z dôvodov zmeny je najmä to, že prezident Policajného zboru je vládou Slovenskej republiky vymenovaný za hlavného hraničného splnomocnenca a riaditeľ úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru je jeho zástupcom. 
Nové organizačné členenie úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru zohľadnilo špecifiká vyplývajúce z líniového riadenia služby cudzineckej polície  a služby hraničnej polície, znížil sa počet stupňov riadenia, konkretizovali sa úlohy a zodpovednosť jednotlivých útvarov.
Centrálny úrad je rozdelený na odbory a oddelenia s nasledovnými úlohami:

Vnútorné oddelenie
•	administratívne úlohy

Ekonomický odbor

Odbor ochrany štátnej hranice
•	metodické riadenie na úseku ochrany zelenej hranice, hraničnej  kontroly  (vrátane kontroly na medzinárodných letiskách) 

Národná jednotka boja proti nelegálnej migrácii
•	operatívna ochrana štátnej hranice

Oddelenie systémov a informácii
•	vedenie centrálnej evidencie nežiadúcich osôb a centrálnu evidenciu cudzincov s povoleným pobytom 
•	vedenie štatisticko-evidenčného systému  legálnej a nelegálnej migrácie 
•	vykonávanie lustrácie pre rezortných a mimo rezortných  užívateľov 
•	vykonávanie správy určených informačných systémov 

Odbor cudzineckej polície
•	pobyt cudzincov na území Slovenskej republiky
•	vízová agenda
•	vydávanie cestovných dokladov Slovenskej republiky
•	vyhostenie cudzincov

Oddelenie cestovných dokladov
•	zbieranie a spracovávanie informácií o ukradnutých a falšovaných cestovných dokladoch, vízach, spracovanie popisov vzorov nových cestovných dokladov

	Oddelenie hranično-splnomocneneckej činnosti
•	spolupráca so susednými krajinami

	Útvar vojsk hraničnej polície
•	školenia vojakov základnej vojenskej služby povolaných plniť úlohy Policajného zboru – najmä v súvislosti s ochranou hranice. Vojaci hraničnej polície majú obmedzený výkon povinností na zelenej hranici a sú zaradení pod velením odborov hraničnej polície.

Útvar policajného zaistenia pre cudzincov Medveďov

Útvar pre cudzincov Sečovce 

Od 1.januára 2003 bude ochranu štátnej hranice zabezpečovať špeciálne školený profesionálny personál útvarov zodpovedných za ochranu štátnej hranice.
Dňom 1.7. 2002 NMV SR č.42 zo dňa 8.6.2002 došlo k zlúčeniu vybraných základných útvarov a vytvoreniu oddelení hraničnej kontroly Policajného zboru.  
Zo súčasných 161 základných útvarov zostane 101. Na štátnej hranici s Ukrajinou zo súčasných 12 základných útvarov (9 HO PZ a 3 OCP PZ) vznikne 9 oddelení hraničnej kontroly, kde plánovaná spodná hranica počtu policajtov bude minimálne 50. 
V súčasnej dobe štátnu hranicu SR s Ukrajinou v dĺžke 98,5 km zabezpečuje 319 policajtov. V súvislosti s realizáciou projektu na personálne posilnenie predpokladanej vonkajšej hranice EÚ bude na každom z deviatich oddelení hraničnej kontroly dislokovaných na štátnej hranici s Ukrajinou systemizovaných šesť tabuľkových miest pre psovodov.

	Slovenská republika kladie veľký dôraz na zabezpečenie účinnej ochrany svojich hraníc a zvlášť sa sústreďuje na ochranu štátnej hranice s Ukrajinou, budúcou vonkajšou hranicou Európskej únie. Účinnosť ochrany štátnych hraníc je zabezpečená aj implementáciou záverov vytýčených v nasledovných dokumentoch, ktoré boli schválené vládou:

•	Koncepcia služby hraničnej a cudzineckej polície v perspektíve zapojenia Slovenskej republiky medzi štáty Schengenskej dohody - ochrana vonkajšej hranice Európskej únie - účelom prijatej koncepcie je prispôsobiť výkon ochrany štátnych hraníc SR štandardom platným v členských štátoch EÚ a Schengenskej dohody;
•	Koncepcia zosúlaďovania  vízovej politiky SR s vízovou politikou EÚ;
•	Vypovedanie bezvízových dohôd s Bieloruskou republikou, Kubánskou republikou, Ruskou federáciou a Ukrajinou;
•	Zmena formy udeľovania víz SR vízovou nálepkou od 1.1.2000;
•	Stratégia dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu.

	Prvým krokom na plnenie úloh stanovených v Komplexnej stratégie zabezpečenia správy štátnych hraníc Slovenskej republiky prijatej v máji 1999 bola materiálna a technická pomoc pre potreby hraničnej polície na štátnej hranici s Ukrajinou a Maďarskom vo forme motorových vozidiel, informačnej, komunikačnej a špeciálnej techniky financovaných zo štátneho rozpočtu.
	Ďalšia etapa posilnenia ochrany štátnej hranice prebiehala v rokoch 2001 a pokračuje aj v roku 2002 s podporou Európskej únie v rámci projektov programu PHARE a je zameraná na oblasť kompetencií hraničnej polície, colníkov, veterinárnej a fytosanitárnej inšpekcie. V rámci uvedenej etapy dochádza k zavádzaniu nových informačných technológií a špeciálneho vybavenia a dokončenie technickej infraštruktúry.
Na základe analýzy potrieb zabezpečenia útvarov hraničnej polície bol začiatkom roka 2002 spracovaný materiál ”Projekt koncepcie ďalšieho materiálno – technického zabezpečenia výkonných útvarov služby hraničnej a cudzineckej polície” s dôrazom na slovensko-ukrajinskú hranicu, ktorý bol vedením MV SR schválený a v súčasnosti prebieha jeho realizačná etapa.  Tento projekt bude doplnený aj o ďalšie plány týkajúce sa slovensko-českých, slovensko-poľských hraníc a slovensko-maďarských hraníc.
Ochrana štátnej hranice s Českou republikou a Poľskou republikou je v súčasnosti vykonávaná štandardným spôsobom t. j. kombináciou fyzickej ochrany (profesionálnymi policajtmi) a operatívnej ochrany za pomoci využitia existujúcich technických prostriedkov. K sledovaniu štátnej hranice s Maďarskou republikou sa oddelenia hraničnej kontroly posilňujú vojakmi základnej služby, ktorí sú postupne sťahovaní z ukrajinskej hranice. Po vstupe do EÚ budú jednotlivé oddelenia zlučované a policajti budú presúvaní na posilnenie ochrany štátnej hranice na vyhodnotených smeroch nelegálnej migrácie.

V marci 2001 bol vedením Ministerstva vnútra SR odsúhlasený ”Projekt profesionalizácie ochrany štátnej hranice”, ktorým sa vypracoval plán postupného znižovania počtu vojakov základnej služby útvaru vojsk hraničnej polície ( ďalej len ”projekt profesionalizácie”). Jeho realizácia bola časovo rozdelená na dve etapy:
1.	etapa  (15. 12. 2000 - 30. 6. 2001) - zníženie počtu vojakov základnej služby pri ochrane štátnych  hraníc.
Prvá etapa - už k 2.1.2001 sa v dôsledku prepustenia do zálohy a  skrátenia vojenskej základnej služby z 12 na 9 mesiacov znížili tabuľkové stavy vojakov základnej služby  z 1630 na 1260 osôb. 
Vojaci základnej služby pôsobia po ukončení prvej etapy projektu už len ako dočasná 
posila pri ochrane štátnej hranice s Ukrajinou. Ďalej pôsobia na štátnej hranici s Maďarskom, Rakúskom a Českou republikou.
2.	etapa (1. 7. 2001 – 1. 1. 2003) - úplné ukončenie výkonu základnej služby vojakov pri ochrane štátnych hraníc.
Druhá etapa sa ukončí ku dňu 1. 1. 2003. Etapa začína s celkovým počtom 1 260 vojakov. Cieľom je postupne ukončiť činnosť útvaru vojsk hraničnej polície a tým aj  výkon služby vojakov na úsekoch štátnych hraníc s Českou republikou, Maďarskom a Rakúskom a výkon služby vojakov v útvaroch pre cudzincov v Sečovciach a  Medveďove. Taktiež sa ukončí posilnenie výkonu služby na štátnej hranici s Ukrajinou. 
V dobe od septembra do decembra 2002 sa už nepredpokladá priamy výkon služby vojakov základnej služby pri ochrane štátnej hranice. V tejto dobe budú vykonávané organizačné a materiálno - technické opatrenia na skončenie činnosti útvaru vojsk hraničnej polície.
	K  znižovaniu bude dochádzať plošne v rámci celej republiky a všetkých úsekov štátnej hranice. Po zrušení útvaru vojsk hraničnej polície tabuľkové počty policajtov v počte 69 (velitelia, logistika) budú presunuté pre potreby služby hraničnej a služby cudzineckej polície.
	V roku 2001 bola ochrana budúcej vonkajšej hranice schengenského priestoru posilnená o 146 policajtov.
	V mesiaci august 2002 vláda SR schválila materiál ”Stratégia dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu”, ktorého prioritným cieľom je vybudovanie modelu integrovanej bezpečnosti štátnej hranice v zmysle požiadaviek krajín EÚ a Schengenského dohovoru s cieľom eliminovať narastajúcu nelegálnu migráciu a s ňou spojenú trestnú činnosť zvyšovaním účinnosti a efektívnosti policajnej práce vo všetkých oblastiach činnosti služby hraničnej a cudzineckej polície . 

V rámci rezortu MV SR je vybudovaná privátna počítačová sieť typu WAN (Wide Area Network) využívajúca multiplatformný TCP/ IP protokol. Do uvedenej počítačovej siete sú pripojené všetky lokálne siete jednotlivých útvarov Policajného zboru v rámci celej Slovenskej republiky, vrátane hraničných priechodov.
Uvedená WAN architektúra, v závislosti od miestnych podmienok, využíva rôzne hardwarové technológie (metalické vedenia, optické káble, mikrovlnné bezdrôtové premostenia a tiež satelitný VSAT systém), ktoré sú združené do jedného celku - počítačovej siete MVNET, využívajúcej moderné intranet / internetové technológie.
Uvedená sieť umožňuje on-line prístup do centrálnych evidencií a databáz z ktoréhokoľvek jej uzla bez ohľadu na jeho polohu.
Prepojenie hraničných priechodov s centrálnymi databázami je realizované v prevažnej miere na technológii VSAT a na pevných analógových a digitálnych okruhoch. Na prístup do databáz (lustrácie) a prenos údajov do centra sa používajú spravidla on-line klient / serverovské aplikácie špeciálne vytvorené pre tento účel (napríklad na registráciu vízových cudzincov pri prekračovaní štátnej hranice), prípadne iné, lokálne (t.j. off - line) riešenia s centrálne distribuovanou resp. v určitých intervaloch automaticky aktualizovanou databázou.
	Úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava mesačne spracováva a zasiela do CIREFI (Centrum pre informácie, diskusiu a výmenu informácií o prekračovaní hraníc a imigráciu) a do EUROSTAT-u (Štatistický úrad EÚ) požadované údaje o prekračovaní hraníc a nelegálnej migrácii. Ďalej SR participuje v rámci práce v skupine CIREFI  v štatistickom systéme  EARLY WARNING SYSTEM – Systém rýchleho varovania (CIREFI 35 COMIX 383 9055/01a CIREFI 29 COMIX 288 (8049/01, ktorého účelom je rýchle poskytovanie informácií ostatným štátom  v prípade výnimočných udalostí na zelenej hranici a hraničných priechodoch.  
	Slovenská republika má všetky hraničné priechody informačne prepojené s centrálnym orgánom (úradom hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava).

Letiská

	Štatút verejného letiska má v súčasnosti osem letísk, pričom u niektorých bude potrebné štatút medzinárodného letiska prehodnotiť. Letiská v Bratislave, Poprade a Košiciach budú upravené tak, aby do 1.januára 2004 spĺňali všetky predpoklady potrebné k vstupu SR do EÚ.
	S cieľom zabezpečenia technických požiadaviek Rozhodnutia Výkonného výboru SCH/Com-ex (94) 17 rev 4 zo dňa 22.12.1994  o zavedení a aplikácii schengenských opatrení na letiskách a aerodrómoch, je potrebná rekonštrukcia vyššie uvedených troch letísk za účelom prebudovania na letiská ”schengenského typu”. 
Podľa zákona č.575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy je Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR garantom zabezpečenia technických úprav a dodania špeciálnej techniky po poskytnutí špecifikácii na priestorové a organizačné úpravy zo strany Ministerstva vnútra SR a Colného riaditeľstva SR.

SR plánuje uskutočniť k 1.1.2004 nasledovné úpravy :

Letisko M.R. Štefánika Bratislava 

	Priestory letiska svojou konfiguráciou umožňujú rozdelenie toku cestujúcich na ”EU” a ”NON EU” tak na prílete, ako aj na odlete. Vyžaduje to však stavebné úpravy nie veľkého rozsahu (priečky, umiestnenie vybavovacích pracovísk, technológií apod.). Návrh stavebných úprav je vypracovaný, jeho realizácia bude vykonaná v rokoch 2002 – 2003. 
S očakávaným nárastom leteckej prevádzky v nasledujúcich rokoch predpokladáme rozšírenie priestorov pre vybavovanie cestujúcich pri rešpektovaní schengenských požiadaviek. V priestore  terminálu sú v rámci tranzitnej zóny vybudované nové priestory pre cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie SR.  

Letisko Poprad

	Vzhľadom na to, že v súčasnosti letisko nemá žiadnu pravidelnú linku, sú vybavované iba charterové lety v súvislosti s letnou a zimnou sezónou a ich početnosť nie je veľká. Schengenské opatrenia možno aplikovať bez väčších problémov pri minimálnych úpravách interiéru.
Pri náraste prevádzky sa zabezpečia lety tak, aby nedochádzalo k vybaveniu viacerých letov súčasne. V tejto súvislosti sa po obnovení pravidelnej dopravy vybudujú nové priestory pre vybavovanie cestujúcich. V termináli nie sú zatiaľ vybudované priestory pre cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie SR. Pre túto tranzitnú zónu budú priestory riešené samostatne. Vzhľadom na súčasný charakter prevádzky  sa s realizáciou úprav počíta v roku 2003.

Letisko Košice

V roku 2001 bola začatá výstavba nového terminálu s kapacitou 700 tisíc cestujúcich ročne, ktorá má byť ukončená v priebehu roka 2003. Projekt počíta s usmernením toku cestujúcich na ”EU” a ”NON-EU” a s priestormi v tranzitnej zóne pre cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie SR.  
Uvedenie nového terminálu do prevádzky sa predpokladá v roku 2003. 

Tabuľka: Navrhované termíny na úprav na letiskách v SR
Letisko	Predpokladaný termín 	Predpokladané náklady na jednotlivé letiská	
M.R.Štefánika Bratislava	1.1.2003	pribl. 2 000 000 Sk
	
Košice	1.4.2003	Závisí od ukončenia nového terminálu
	
Poprad-Tatry	1.1.2003	pribl. 700 000 Sk

Opatrenia potrebné k implementácii: 
•	dokončiť realizáciu projektu  profesionalizácie ochrany štátnych hraníc s postupným znižovaním počtu vojakov základnej služby útvaru vojsk hraničnej polície;
T: 1.január 2003
•	dokončiť realizáciu projektu Koncepcie materiálno-technického zabezpečenia výkonných útvarov hraničnej a cudzineckej polície dislokovaných na štátnej hranici s Ukrajinou 
T: 31. december 2002
•	plniť stanovené úlohy ”Stratégie dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu” 
T: v zmysle stanovených termínov	
•	skvalitniť službu hraničnej a službu cudzineckej polície modernými technickými prostriedkami pre prenos utajovaných informácií;
T: do 31.decembra 2002
•	zdokonaliť službu hraničnej a cudzineckej polície modernými informačnými a evidenčnými technológiami;
T: 31.december 2002
•	zdokonaľovať infraštruktúru hraničných priechodov modernizáciou informačného systému a technického vybavenia;
T: 31. december 2002
•	spracovať návrh nového zákona o ochrane štátnej hranice s predpokladanou dobou účinnosti od 1.1.2004 
   	  T: 31. december 2002		
•	vytvoriť priestory na umiestnenie osôb, ktoré nespĺňajú podmienky na vstup na územie SR v súlade so zákonom o pobyte cudzincov na území SR
	T: do 31.decembra 2002
•	vypracovať internú normu MV SR upravujúcu režim a prevádzkovanie priestorov na umiestnenie osôb, ktoré nespĺňajú podmienky na vstup na územie SR
	T: do 31.decembra 2002

4. Vnútorné záležitosti na území Slovenskej republiky

	Pobyt na území Slovenskej republiky

	Tretiu časť  zákona č.48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov tvoria ustanovenia o pobyte cudzincov, podľa ktorých sa rozlišujú dva základné druhy pobytu cudzinca  a to prechodný pobyt a trvalý pobyt na území SR.
	Súčasťou ustanovení o prechodnom pobyte sú aj osobitné ustanovenia upravujúce prechodný pobyt občanov z členských štátov Európskej únie. Tieto ustanovenia zakotvujú právo občana členského štátu a jeho rodinného príslušníka na prechodný pobyt na účel výkonu hospodárskej činnosti zakotvenej v Európskej dohode o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej.
	Nový zákon o pobyte cudzincov v porovnaní s doterajšou právnou úpravou zmenil pojem  “dlhodobý pobyt” na “prechodný pobyt”, ktorý je tak, ako doposiaľ  účelovo viazaný a bude sa cudzincovi udeľovať v súvislosti s výkonom určitej činnosti na území Slovenskej republiky. Prechodný pobyt môže byť  udelený na účel podnikania, zamestnania, štúdia, činnosti podľa osobitných programov a zlúčenia rodiny, na základe predloženého relevantného dokladu vydaného príslušným štátnym orgánom alebo na základe matričného dokladu, ak ide o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny.
	Inštitút trvalého pobytu slúži predovšetkým na účel zlučovania rodín cudzincov s občanmi SR alebo s cudzincami, ktorí majú na území Slovenskej republiky trvalý pobyt. Takisto môže byť povolenie na trvalý pobyt udelené cudzincom v prípadoch, ak sa  zdržiavajú legálne, neprerušene  na prechodnom pobyte, na dlhodobom základe na účel zamestnania alebo podnikania na území Slovenskej republiky najmenej 10 rokov, alebo ak je  to v zahraničnopolitickom záujme SR potrebné na ochranu svedka, v boji proti medzinárodnému organizovanému zločinu.
	Zákon o pobyte cudzincov  zavádza nový právny inštitút tolerovaného pobytu, ktorý sa udelí cudzincovi zdržiavajúcemu sa na území SR, ak nespĺňa podmienky na udelenie prechodného alebo trvalého pobytu a z objektívnych dôvodov nemôže vycestovať alebo nemôže byť vyhostený z územia Slovenskej republiky. Tolerovaný pobyt sa bude udeľovať na dobu šiestich mesiacov cudzincovi, ktorý je nevyhostiteľný alebo cudzincovi, ktorého vycestovanie nie je možné a nie je dôvod na jeho zaistenie alebo cudzincovi, ktorému Slovenská republika poskytla dočasnú ochranu. Ak trvajú prekážky vycestovania cudzinca, môže mu  policajný útvar tolerovaný pobyt opakovane predlžovať a v prípade, že ide o cudzinca, ktorý je nevyhostiteľný, môže mu byť po troch rokoch udelené povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania.    

Opatrenia potrebné k implementácii:

•	upraviť podmienky vstupu a pobytu cudzincov nepodliehajúcich vízovej povinnosti v rámci novelizácie zákona o pobyte cudzincov (čl.19, 20);
	Termín: vstupom SR do EÚ

	K zabezpečeniu vysokej úrovne ochrany štátnej hranice výrazne prispeje aj Národná jednotka boja proti nelegálnej migrácii, zriadená 1. 4. 2002 s celonárodnou pôsobnosťou, ktorá bude poverená operatívnym spôsobom odhaľovať, dokumentovať a postihovať trestnú činnosť spojenú s nelegálnou migráciou.
Národná jednotka je  výkonným, analytickým, organizačným, koordinačným aj koncepčným pracoviskom úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava v oblasti boja proti nelegálnej migrácii a inej cezhraničnej trestnej činnosti. Národná jednotka  predchádza, odhaľuje a dokumentuje trestnú činnosť spojenú s nelegálnou migráciou a inou cezhraničnou trestnou činnosťou s pôsobnosťou na celom území Slovenskej republiky, až po medzinárodne organizovanú nelegálnu migráciu. 
Spolupracuje a podieľa sa na výmene skúseností medzi operatívnymi orgánmi služby kriminálnej polície, ďalšími útvarmi Policajného zboru a inými mimorezortnými bezpečnostnými službami, napr. Slovenskou informačnou službou, Vojenským obranným spravodajstvom, operatívnymi orgánmi Colného riaditeľstva Slovenskej republiky a pohraničnými orgánmi susedných štátov. Na zabezpečenie špecifickej analýzy a výmeny informácií musí mať založenú sieť styčných dôstojníkov uvedených služieb na rôznych organizačných úrovniach aj v rámci medzinárodnej spolupráce. Ďalšou úlohou národnej jednotky je vyhodnocovanie operatívnej situácie v oblasti nelegálnej migrácie a ochrany štátnej hranice, na základe čoho  prijíma adekvátne opatrenia k odhaľovaniu závažnej trestnej činnosti súvisiacej s nelegálnou migráciou a ochranou štátnej hranice.
	
	Ochrana osobných údajov

	V súvislosti s článkom 117 Schengenského informačného systému ochrana súkromia dotknutých osôb pri automatizovanom spracúvaní  osobných údajov v členských štátoch je realizovaná v súlade so zásadami Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov č. 108 z 28.1.1981 a Odporúčaním R (87)15 výboru ministrov Rady Európy nariaďujúcim používanie osobných údajov v oblasti polície. 
 
a.	Právny rámec ochrany osobných údajov v Slovenskej republike do 31.8.2002

	Spracúvanie osobných údajov a nakladanie s nimi v uvedenom období, v podmienkach Slovenskej republiky, upravoval zákon č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch v znení zákona č. 241/2001 Z. z. Jeho prijatím bola na Slovensku splnená jedna zo základných požiadaviek na uplatnenie odporúčaní Rady Európy v členských krajinách. Táto právna norma je v podstatnej časti v súlade s Dohovorom Rady Európy o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovávaní  osobných údajov č.108/1981 a so Smernicou Európskeho Parlamentu a Rady 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

	Národná rada Slovenskej republiky vyslovila s Dohovorom Rady Európy č. 108/1981, ako aj s jeho dodatkami, súhlas  uznesením č. 940 dňa 20. júna 2000 a prezident Slovenskej republiky ich ratifikoval dňa 24. augusta 2000. Dohovor a Dodatkový protokol nadobudli pre Slovenskú republiku platnosť 1. januára 2001.
	Štátny dozor nad ochranou osobných údajov v zmysle zákona č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch vykonával nezávislý kontrolný orgán – splnomocnenec na ochranu osobných údajov v informačných systémoch. Výkon úloh splnomocnenca zabezpečoval útvar inšpekcie ochrany osobných údajov, ktorý bol samostatným útvarom Úradu vlády Slovenskej republiky. 

Spracúvania osobných údajov v policajných IS

	Na základe záverov misie EK, ktorá monitorovala situáciu v oblasti spracovania osobných údajov v policajných informačných systémoch sa Slovenská republika zaviazala zabezpečiť ochranu osobných údajov v policajných informačných systémoch a zvýšiť nezávislosť a kompetencie dozorného orgánu do 1. januára 2003. Obidve podmienky boli splnené.

	Zákonom č. 490/2001 Z. z.  sa novelizoval zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore. K najvýznamnejším zmenám, ktoré táto novela priniesla bolo:

a) rozšírenie kontrolných kompetencií štátneho dozoru nad ochranou osobných údajov v informačných systémoch aj na osobné údaje v informačných systémoch Policajného zboru,

b) rozšírenie a doplnenie pôvodného § 69 o ďalšie ustanovenia upravujúce spracovanie osobných údajov v policajných informačných systémoch v súlade so zásadami uvedenými v odporúčaní RE R(87).

	Údaje v informačných systémoch Ministerstva vnútra SR sú zhromažďované, spracovávané a používané v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a internými predpismi o ochrane údajov. V nadväznosti na citovanú novelu zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, Ministerstvo vnútra SR vydalo dňa 13.2.2002 nariadenie ministra vnútra č.7/2002 o zásadách ochrany osobných údajov v policajných informačných systémoch. Predmetné nariadenie vychádza z Dohovoru č. 108/1981 a jeho dodatkov, z Odporúčania (R87)15 Rady Európy o používaní údajov v policajnom sektore, z Dohovoru o Europole a zo zákona č. 52/1998 Z. z.. Špecifikuje kvalitu údajov, spracovávanie, uchovávanie, prístup a poskytovanie údajov z policajných informačných systémov, ako aj spoluprácu Policajného zboru pri kontrolnej činnosti zo strany nezávislého dozorného orgánu

	V nadväznosti na tento predpis k jednotlivým prevádzkovaným informačným systémom polície je vždy vypracovaný bezpečnostný zámer, bezpečnostný projekt a vykonávacie bezpečnostné smernice, ktoré stanovujú primerané technické, technologické a organizačné opatrenia na zabezpečenie ochrany informácií pri špecifických podmienkach aplikácie policajných informačných systémov. 

b.	Právny rámec spracúvania osobných údajov v Slovenskej republike od 1.9.2002

	Právny rámec spracovania osobných údajov v avizovanom období spoluvytvárajú medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná a domáca (národná) legislatíva.

	V prvom prípade ide o ”Dodatkový protokol” k Dohovoru Rady Európy č. 108 z 28.1.19891 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov týkajúcom sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov (ďalej len ”Dodatkový protokol k Dohovoru č. 108”). 
	Národná rada Slovenskej republiky dňa 17. mája 2002 svojim uznesením č. 2136 vyslovila súhlas s ratifikáciou Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 a prezident Slovenskej republiky ho ratifikoval dňa 24. 7.2002. Táto medzinárodná zmluva nadobudne pre Slovenskú republiku platnosť dňom 1. decembra 2002.

	V druhom prípade ide zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov, ktorý schválila Národná rada Slovenskej republiky 3. júla 2002 a nadobudol účinnosť dňom 1.septembra 2002. Zákon novo upravuje ochranu osobných údajov fyzických osôb, zásady spracúvania osobných údajov, povinnosti prevádzkovateľov informačných systémov, zriadenie, postavenie a pôsobnosť Úradu na ochranu osobných údajov.

	Základným cieľom pri vypracovávaní nového zákona bolo dosiahnuť jeho úplnú kompatibilitu so Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EC o ochrane jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov.

K oblastiam, v ktorých nová právna úprava prináša zmeny patria najmä:

•	postavenie a výkon dozoru nad ochranou osobných údajov. Zriadením samostatného Úradu na ochranu osobných údajov, ako orgánu štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou sa Slovenská republika dostáva na úroveň, ktorá je bežná v krajinách Európy. Zároveň to znamená zvýšene právomocí úradu a samostatné rozhodovanie pri ukladaní sankcií za porušenie povinností uložených   zákonom.
•	zjednodušenie centrálnej registrácie informačných systémov a zavedenie povinnosti evidencie tých informačných systémov, ktoré nepodliehajú registrácii priamo u prevádzkovateľov,
•	podmienky cezhraničného toku údajov. Zákon reaguje prechodným ustanovením na vstup SR do EÚ tak, že niektoré ustanovenia obmedzujúce cezhraničný tok údajov sa prestanú používať vo vzťahu k členským krajinám EÚ. Uvedená oblasť je aktuálna pri poskytovaní informácií o osobách ilegálne prekračujúcich schengenskú hranicu ostatným členským krajinám.
•	spracúvanie biometrických osobných údajov a údajov o psychickej identite osôb; ich zaradenie do osobitných kategórií osobných údajov (odtlačok prsta, dlane, DNA analýza ),   
•	zvýšenie práv dotknutých osôb vo vzťahu k prevádzkovateľom, pri získavaní odpisu ich osobných údajov, 
•	povinnosť prevádzkovateľov vypracúvať bezpečnostné projekty informačných systémov, prípadne si k týmto projektom dať vypracovať nezávislý bezpečnostný audit,
•	získavanie osobných údajov kopírovaním úradných dokladov,
•	zaradenie všeobecného identifikátora fyzických osôb (rodného čísla) do osobitných kategórií osobných údajov a zákaz jeho zverejňovania a pod.

Opatrenia potrebné k implementácii:

	K vyššie uvedenej problematike nie je potrebný ďalší návrh opatrení s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

Záver 

V čl. 2.1 Schengenského dohovoru je zakotvený jeho hlavný princíp, ktorý spočíva v tom, že vnútorné hranice môžu byť prekračované na ktoromkoľvek mieste bez vykonávania kontroly osôb. Aplikácia tohto princípu teda predpokladá odstránenie hraničných kontrol. Vo vnútri schengenského priestoru sa princíp voľného pohybu osôb uplatňuje vo vzťahu  ku každému občanovi, ktorý legálne prekročil schengenské hranice bez ohľadu na to, z akej krajiny pochádza. 

Členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii bude znamenať prebratie zodpovednosti za vykonávanie efektívnej hraničnej kontroly v súlade so schengenskými požiadavkami, najmä za časť spoločnej hranice s Ukrajinou, ktorá zmení svoj národný charakter na charakter európskej vonkajšej hranice. Slovenská republika susedí s jedným členským štátom Európskej únie (Rakúsko), tromi kandidátskymi krajinami (Česká republika, Poľsko a Maďarsko) a jedným tretím štátom (Ukrajina).