Informácia o priebehu a výsledkoch prístupových rokovaní
na summite Európskej rady v Kodani 12.-13. decembra 2002 

V dňoch 12. – 13. decembra 2002 sa konalo zasadanie Európskej rady v Kodani. Samotnému rokovaniu Európskej rady predchádzalo stretnutie predsedu Európskeho parlamentu Pata Coxa a prezidenta Európskeho konventu Valéry Giscard d´Estainga s Európskou radou. Agenda ER v Kodani sa venovala nasledovným témam:
1. Rozširovanie únie 
2. Fungovanie Rady EÚ z pohľadu rozšírenia 
3. Európska bezpečnostná a obranná politika
4. Blízky Východ – Irak 
5. Ďalším témam – Námorná bezpečnosť, Tranzit cez Alpy, Dohoda z Melku, Špecifická situácia v poľnohospodárstve v súčasných členských krajinách.

Prístupové rokovania SR-EÚ 

Slovenskú delegáciu na summite viedol predseda vlády SR M. Dzurinda. Ďalšími účastníkmi boli minister ZV E. Kukan, minister pôdohospodárstva SR Zs. Simon, hlavný vyjednávač a predseda Zahraničného výboru NR SR J. Figeľ, predsedkyňa Výboru pre EI NR SR M. Beňová a členovia vyjednávacieho tímu z MZV, MF a MP SR. 

Záverečné rokovanie na úrovni predsedov vlády nadviazalo na dosiahnuté výsledky počas 5 kôl negociácií na úrovni hlavných vyjednávačov a ministrov zahraničných vecí (4.11., 11.11., 26.11., 3.12. a 9.12.), ktoré možno zosumarizovať nasledovne:

•	zvýšenie finančných prostriedkov na rozvoj vidieka o 90 mil. € na 3 roky (2004-2006);
•	zvýšenie finančných prostriedkov na odstavenie JE Bohunice o 30 mil. € na 3 roky (2004-2006);
•	Protokol k Zmluve o pristúpení týkajúci sa financovania odstavenia Jaslovských Bohuníc aj po roku 2006 (EÚ uznáva, že proces odstavenia blokov V-1 JE Bohunice bude pokračovať aj po súčasnej finančnej perspektíve EÚ, pričom predstavuje pre Slovensko značné finančné náklady. Rozhodovanie o pokračovaní pomoci zo strany Spoločenstiev v tejto oblasti po roku 2006 bude túto skutočnosť brať do úvahy);
•	alokácia prostriedkov na splnenie požiadaviek spojených so Schengenským acquis vo výške 47,8 mil. € na 3 roky;
•	jednorazová kompenzačná platba na financovanie priamych platieb členských krajín v roku 2003 vo výške 63 mil. € v roku 2004;
•	rozloženie zálohovej platby na štrukturálne fondy v rokoch 2004 a 2005 v pomere 10/6%;
•	2 % čerpanie zo záväzkov pre štrukturálne fondy a Kohézny fond v roku 2004;
•	23,3 % čerpanie zo záväzkov pre rozvoj vidieka v roku 2004;
•	možnosť využívania národných vyrovnávacích platieb až do výšky 45 % – 50 % – 55 % úrovne priamych platieb v EÚ v rokoch 2004 – 2006;
•	možnosť využiť na financovanie národných vyrovnávacích platieb v rokoch 2004 – 2006 prostriedky určené na rozvoj vidieka maximálne však do celkovej výšky 40 % úrovne priamych platieb a maximálne do úrovne 20 % z celkovej alokácie na rozvoj vidieka pri zachovaní spolufinancovania vo výške 20 % z národných zdrojov;
•	zvýšenie produkčných kvót v prioritných oblastiach – izoglukóza, mlieko, ovce a kravy bez trhovej produkcie mlieka. SR dosiahla zvýšenie celkovej kvóty na izoglukózu na úroveň 42.547 t, mlieko na úroveň 1.013.316 t v rokoch 2004 a 2005 a 1.040.788 t od roku 2006, ovce a kozy 305.756 ks, a kravy bez trhovej produkcie mlieka 28.080 ks;
•	3-ročné ochranné opatrenie na nákup poľnohospodárskej pôdy, čím došlo de facto k predĺženiu pôvodne dohodnutého prechodného obdobia zo 7 na 10 rokov;
•	zvýšenie úrovne objemu ovocného destilátu pri pestovateľskom pálení na 50 litrov pri zníženej spotrebnej dani;
•	prísľub Európskej komisie do vstupu do EÚ vyriešiť používanie značky Tokajské víno pre slovenskú tokajskú oblasť. 

Na samotnom rokovaní na summite v Kodani bola predmetom diskusie otázka priamych platieb, navýšenia nerozdelených prostriedkov rezervy Berlínskeho stropu a splátkový kalendár príspevku SR do Európskej investičnej banky (EIB), t.j. oblastí spadajúcich pod kapitoly Poľnohospodárstvo, Rozpočet a Rôzne. V uvedených otázkach Slovensko dosiahlo nasledovné výsledky (podrobnejšie informácie sú uvedené v prílohách 1-3):

kapitola 7 Poľnohospodárstvo
•	zvýšenie možnosti využívania národných vyrovnávacích platieb o ďalších 10 %, t.j. až do výšky max. 55 % – 60 % – 65 % úrovne priamych platieb v EÚ v rokoch 2004 – 2006;
•	v rokoch 2007 – 2013 bude umožnené doplácať výlučne z národných zdrojov o 30 % viac ako bol stanovený pôvodný harmonogram zvyšovania priamych platieb; 

kapitola 29 Rozpočet
•	zvýšenie jednorázovej kompenzácie o 22,7 mil. € z nerozdelených prostriedkov rezervy Berlínskeho stropu;

kapitola 31 Rôzne
•	zmena splátkového kalendára príspevku SR do EIB. SR zaplatí čiastku 20 424 475 € vo forme 8 splátok (splatné vždy k 30. 9. v rokoch 2004-2006 a k 31. 3. a 30. 9. v rokoch 2007 – 2008, a k 31. 3. v roku 2009). 

Záver:

Ešte do summitu boli SR priznané dodatočné prostriedky vo výške 230,5 mil. € (90 mil. € na rozvoj vidieka, 30 mil. € na odstavenie reaktorov v Jaslovských Bohuniciach, 47,5 mil. € na posilnenie Schengenskej hranice a 63 mil. € na vyplatenie priamych platieb poľnohospodárom v prvom roku členstva). Na kodanskom summite SR získalo dodatočných 22,7 mil. € zdrojov.

Za prvé tri roky po vstupe do EÚ prislúcha Slovensku v záväzkoch 1,05 mld. € na štrukturálne fondy, 510 mil. € na kohézny fond, 627 mil. € na poľnohospodárstvo, 90 mil. € na odstavenie jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice, 47,5 mil. € na budovanie schengenského systému, 24,5 mil. € na posilnenie inštitúcií a 167 mil. € na existujúce politiky. Spolu to pre SR znamená prostriedky v sume 2,5 mld. €. Na príspevkoch do rozpočtu EÚ za roky 2004 – 2006 Slovensko uhradí približne 934 mil. €

SR za prvé tri roky členstva v EÚ (2004 – 2006) obdrží v platbách o 831 mil. € viac ako do rozpočtu EÚ zaplatí, čo predstavuje 154 € na obyvateľa. 

Ako vyplýva z výsledkov rokovaní na summite v závere skoro trojročného rokovacieho maratónu sa tak SR podarilo naplniť tri hlavné priority:

–	zabezpečiť rovnováhu práv a povinností vyplývajúcu z členstva v EÚ;
–	zabezpečiť pozitívnu rozpočtovú bilanciu v prvom roku členstva v EÚ v porovnaní s prechádzajúcim rokom;
–	dosiahnuť takú kombináciu jednotlivých faktorov (produkčné kvóty, priame platby, prostriedky na rozvoj vidieka, príspevky do rozpočtu, iné kompenzácie), ktorá zabezpečí konkurencieschopnosť našich poľnohospodárov, akceptovateľné dopady na spotrebiteľa a makroekonomiku krajiny.

* * * * *