Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy
podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu
Márie Kadlečíkovej v Českej republike v dňoch 17.-18. septembra 2001.

V súlade z uznesením vlády Slovenskej republiky č. 781 zo dňa 22. augusta 2001 uskutočnila podpredsedníčka vlády SR pre európsku integráciu Mária Kadlečíková v  dňoch 17. – 18. septembra 2001  pracovnú návštevu Českej republiky.

Počas návštevy Mária Kadlečíková rokovala s J. Kavanom, podpredsedom vlády a ministrom zahraničných vecí ČR, P. Rychetským, podpredsedom vlády ČR pre legislatívu, P. Pithartom, predsedom Senátu parlamentu ČR, J. Zvěřinom, predsedom Výboru pre európsku integráciu Poslaneckej snemovne parlamentu ČR, J. Skalickým, predsedom Výboru pre európsku integráciu Senátu parlamentu ČR a P. Teličkom, hlavným vyjednávačom ČR a 1. námestníkom ministra zahraničných vecí ČR.

Z rokovaní s českými partnermi vyplynuli nasledujúce závery:

Rozširovanie NATO

	V rozhovore s P.Pithartom (ale i P. Rychetským, J. Skalickým, J. Kavanom) M. Kadlečíková vysoko ocenila podporu ČR v úsilí Slovenska pri vstupe do NATO. Pražský summit označila za historickú príležitosť (s veľkou dávkou symbolizmu) pre to, aby SR dohnalo „stratu„ v euroatlantickej integrácii. Z úst všetkých predstaviteľov (P. Rychetský, P. Pithart, P. Telička) zaznela jednoznačná a bezpodmienečná podpora pre vstup SR do Aliancie. Senátor J. Skalický uviedol, že vstup SR v roku 2002 je dôležitý nielen pre ČR, ale pre celú spoluprácu V4.

Európska únia

	V rozhovoroch najčastejšie zaznieval názor (Kavan, Rychetský, Pithart, Skalický), že najvýhodnejším by bol spoločný vstup SR a ČR do únie. K tomuto cieľu by malo smerovať úsilie oboch krajín (s tým, že nebude spomalený proces tej, ktorá je pripravená postupovať rýchlejšie). Senátor Lánsky (i predseda VEI J. Zvěřina) vysoko ocenili postup SR v negociácjiách s EÚ a hlavne fakt, že sa Slovensko dotiahlo na najlepšie pripravené kandidátske krajiny. Vo svojom krátkom vystúpení poukázal na dve skutočnosti – ako občan Švédska pripomenul skutočnosť, že po vstupe do EÚ jeho občania zvolili do EP poslancov, ktorí nie sú proeurópsky orientovaní. Do tohto kontextu zasadil nevyhnutnosť solídnej a objektívnej komunikačnej kampane voči obyvateľstvu. V rozhovoroch so senátorom Skalickým a hlavným vyjednávačom Teličkom zazneli aj námety pre ďalšie diskusie – najmä o budúcom usporiadaní EÚ. 
Hlavný vyjednávač ČR P. Telička sa podrobnejšie venoval otázke budúcnosti Európy. Uviedol, že v ČR ešte nezačala všeobecná diskusia o mieste a úlohách ČR v budúcej Európe. MZV a vláda ČR majú záujem čo najskôr takúto širokú diskusiu iniciovať – na politickej (odbornej) úrovni a za účasti širokej verejnosti. Otázky pre budúcu MVK zatiaľ, podľa Teličku, nie sú jednoznačne formulované. Čo je však možné už dnes (po sérii rozhovorov s partnermi z EÚ15) vycítiť, že EÚ si kandidátov „testuje„ – usiluje sa identifikovať, ktorí budú problémoví. Podľa P. Teličku bol J. Kavan prvý zo stredoeurópskych politikov, ktorí sa zaoberali budúcnosťou Európy vo svojom vystúpení v Bruseli. V ČR zatiaľ neexistuje politický kompromis, do akej Európy chceme vstúpiť. 
Pokles podpory vstupu ČR do EU medzi obyvateľstvom ČR vidí predseda VEI PS PČR J. Zvěřina najmä v dopadoch rozhodnutia EU o voľnom pohybe osôb a postoji Rakúska k JE Temelín, ako aj k tzv. „Benešovým dekrétom„. J. Zvěřina pozitívne hodnotil výsledky práce parlamentu pri prijímaní potrebných zákonov, aj v skrátenom legislatívnom konaní, skutočnosť, že ministri sú povinní konzultovať všetky zákony týkajúce sa EU s jeho výborom ešte pred ich predložením do parlamentu. Pozitívne zhodnotil úroveň kontaktov s EP. Existencia 2 komôr v parlamentnom systéme ČR však nenapomáha rýchlosti prístupového procesu. Zatiaľ sa nepodarilo naladiť predpokladané vzťahy s partnerským senátnym výborom najmä z dôvodu iného rytmu práce a logického oneskorovania posudzovania zákonov v senáte za snemovňou.

Postup SR a ČR pri rokovaniach s Európskou úniou

 M. Kadlečíková a P. Telička si vymenili informácie o ďalšom zámere rokovaní s EÚ. M. Kadlečíková uviedla, že SR by chcela predbežne uzatvoriť počas belgického predsedníctva 5 kapitol. Slovensko má aj vyššie ambície, ich reálnosť však preveria ďalšie rozhovory. P. Telička uviedol, že osobne neverí, že sa podarí uzavrieť všetky kapitoly pred prezidentskými voľbami vo Francúzsku. Ak by bola silná politická vôľa tak je to možné pripustiť, predpokladá však, že skôr zostanú 2-4 kapitoly aj pre dánske predsedníctvo. Okrem poľnohospodárstva ešte finančné a rozpočtové ustanovenia a inštitúcie. P. Telička poukázal na to, že dôležitejší ako počet kapitol (čo je mediálne vďačná téma) je obsahový výsledok negociácií. ČR by chcela do konca roka mať predbežne uzavretých 22-23 kapitol, ale nie za každú cenu.

	Citlivé kapitoly

Poľnohospodárstvo

		P. Pithart (s odvolaním na pôsobenie M. Kadlečíkovej v NR SR) sa zaujímal o jej názor na perspektívu rokovaní SR i ČR v kapitole „Poľnohospodárstvo„. M. Kadlečíková poznamenala, že pre SR, ČR a MR by táto kapitola nemala predstavovať zásadný problém. Obavu máme len z toho, že na pôde EÚ začína rozprava o reforme poľnohospodárskej politiky až vo februári 2002 a neuzatvorí sa pravdepodobne skôr ako v júli, čo môže ohroziť plánovaný harmonogram prerokovania a predbežného uzatvorenia kapitoly.

 Slobodný pohyb osôb 

Senátora J. Rumla zaujímal politický vývoj na Slovensku (debata o VÚC a ich kompetenciách) a názor na kapitolu „Slobodný pohyb osôb„. Výsledok rokovaní v tejto kapitole nevnímame ako dehonestujúci, uviedla M. Kadlečíková. Predpokladáme, že PO nebude mať dlhodobý charakter, čo súdime zo záujmu Rakúska o slovenskú pracovnú silu. Okrem toho slovenská pracovná sila je konzervatívna a SR neočakáva, že by došlo k jej masívnym presunom po úplnej liberalizácii pohybu. P. Telička vysvetlil pozíciu ČR – uviedol, že Česko nemalo problém s pozíciou SR, s tým, že Slovensko uzavrelo kapitolu za podmienok rovnakých ako MR. Rokovací priestor zúžila MR – to bolo aj príčinou výmeny názorov medzi ministrami zahraničných vecí. P. Telička by za nešťastné považoval opätovné otváranie kapitol. Pripustil, že SR by mohla tlmočiť EK názor, aby EÚ uplatnila rovnakú pozíciu aj voči SR, ak sa ČR podarí vynegoociovať lepšie podmienky.

Energetika

Senátor Sefzig sa informoval na aktuálne postoje Rakúska k odstaveniu JE Jaslovské Bohunice. M. Kadlečíková informovala o výsledkoch rokovaní s Rakúskom, ako aj o potrebe podpisu dohody o financovaní zo strany EBOR. V rozhovore s predsedom VEI J. Skalickým bola problematike životného prostredia a JE venovaná zvláštna pozornosť vzhľadom na bývalé pôsobenie senátora Skalického vo vláde ODS na poste ministra životného prostredia. Skalický uviedol, že osobne by bol rád, „keby sme sa bez jadrovej energetiky zaobišli„, ale v strednodobom horizonte to nebude možné. Kľúčovým problémom sú emisie skleníkových plynov. ČR bude podľa Skalického na pôde EÚ podporovať kodifikáciu noriem o JE. Vo Francúzsku, V. Británii pracujú aj staršie JE a útoky proti nim zo strany Rakúska nesmerujú. Ide o účelovú politiku, nie systémový prvok. 

Dane

Kapitolu by ČR chcela uzatvoriť na jeseň 2001 (október). Najzložitejšou je otázka spotrebnej dane z cigariet a tabaku, kde podľa Teličku len ťažko možno očakávať ústupok zo strany EÚ. Kategorické sú najmä pozície V. Británie, Nemecka a Rakúska. PO pre teplo (31.2.2007) a stavebné práce (31.12.2010), zvláštna úprava spotrebnej dane na pestovateľské pálenice sú podľa Teličku priechodné – zatiaľ nie je jasné, či v súčasnom požadovanom časovom rozsahu, alebo v inej úprave. 

Doprava

Z pohľadu ČR je táto kapitola negociovateľná. Pravdepodobne sa podarí dosiahnuť aj dohodu o PO na kabotáž, ale toto obdobie bude kratšie než zamýšľané. ČR chce kapitolu otvoriť v novembri a pravdepodobne ju ukončiť v prvej polovici roku 2002.

Životné prostredie

ŽP patrilo medzi najzložitejšie kapitoly. Pôvodne ju ČR chcela uzavrieť v prvom polroku 2001 ako SloR, ukázalo sa, že to vzhľadom na priemyselnejší charakter českého hospodárstva nebude možné. P. Telička upozornil, že každú požiadavka na PO bolo treba zvážiť aj v kontexte dopadov na trhové prostredie. ČR musela vytipovať podniky, ktorých sa daná smernica (96/61/EC) týka – pričom si vyjednávači uvedomovali, že každý takýto podnik sa „obnažuje„ v prípade antidumpingových kontrol. Nakoniec sa zoznam zúžil na jedno zariadenie s PO na 5 rokov od roku 2007, pričom boli oslovené všetky podniky v poľnohospodárskej i priemyselnej sfére. 
V otázke výstavby čističiek P. Telička informoval o predpokladaných nákladoch vo výške 100 mld. CZK do roku 2010.
Všetky PO sme udržali – buď boli akceptované, alebo neboli odmietnuté.

Režim na slovensko-českej hranici

	Otázka režimu na slovensko-českej hranici zarezonovala počas všetkých rozhovorov. Kým na pôde Senátu a Parlamentu zaznela myšlienka nezhoršovať režim a zachovať jeho nadštandardnosť (ako politická a občiansky citlivá otázka), na pôde MZV – v rokovaní s P. Teličkom, ako aj počas rozhovoru s J. Kavanom dostala aj technický, integračný rozmer. Obe strany sa zhodli:

-	súčasný status quo je zrejme neudržateľný z pohľadu EK a táto pripomienka sa objavila aj v jednotlivých materiáloch EK pojednávajúcich o danej problematike;
-	politicky má ČR (Kavan, Pithart) záujem zachovať nadštandardnú úroveň vzťahov aj 
	v tejto oblasti;
-	je potrebné zvýšiť kontrolu na hraniciach najmä v súvislosti s nelegálnou migráciou 
	občanov tretích štátov;
-	samotný problém tejto migrácie nevzniká na Slovensku, ale v iných krajinách – jeho 
	neriešenie potom vytvára tlak na ČR a SR;
-	pri realizácii akýchkoľvek opatrení by obe strany mali sledovať rovnaké tempo;

Podľa očakávania sa široko problematike režimu na hranici venovali delegácie počas stretnutia s P. Teličkom. M. Kadlečíková podčiarkla, že skutočný problém neleží na slovensko-českej hranici. SR je však pripravená rokovať. P. Telička podčiarkol, že nejde o zavedenie schengenského systému na hranici. Ide o štandardizáciu niektorých parametrov, pričom obe strany by mali hľadať cestu maximálneho komfortu pre svojich  občanov. 
PPV SR M. Kadlečíková a minister ZV ČR J. Kavan vyjadril presvedčenie, že sa  všetky problematické otázky v súvislosti s prispôsobovaním hraničného a vízového režimu vyriešia k obojstrannej spokojnosti obidvoch krajín v duchu rozvíjajúcich sa nadštandardných  vzťahov.
	PPV SR M. Kadlečíková vyjadrila presvedčenie, že spoločný vstup obidvoch krajín do EU by bol tým najvýhodnejším variantom pre SR a aj pre  ČR. Vyjadrila mimoriadny záujem SR o prehlbovanie nadštandardnej spolupráce aj pri plnení vstupných kritérií EU.
P. Pithart uviedol, že ČR a SR by sa nemali vzájomne prekvapovať a nemali by robiť nič, čo nie je nevyhnutné. „Zmenili by sme vlastne čosi, čo tu stáročia (takmer) neexistovalo,„ povedal Pithart. Teraz, pred vstupom oboch krajín do EÚ by to bolo prekvapujúce. Senátor Skalický (ale i P. Pithart) podotkli, že dnes sa nedá vyhnúť diskusii na túto tému.
Senátorka Moserová na margo diskusie uviedla, že bohužiaľ aj udalosti v USA budú mať vplyv na formovanie postoja EÚ, ktorá bude zrejme vyžadovať sprísnenie režimov na štátnych hraniciach s cieľom efektívnejšieho boja s terorizmom a lepšej kontroly podozrivých osôb. V rozhovore so senátormi VEI taktiež zaznela obava z nárastu žiadateľov o azyl, pre ktorých bude ČR cieľovou krajinou. Česko na túto situáciu nie je dostatočne pripravené (Moserová, Skalický).

Využívanie Eurofondov

	Otázka využívania eurofondov patrila medzi kľúčové odborné otázky. Za týmto účelom sa uskutočnilo aj separátne rokovanie riaditeľa OZP ÚV SR a riaditeľky CZP MF ČR.
(Účastníci rokovania - Jana Hendrichová – riaditeľka CZP; Ludmila Lefnerová – vedúca oddelenia koordinácie pomoci EÚ; Jan Slavíček -  vedúci Centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotky /CFCU/; Michal Maťaš - riaditeľ odboru zahraničnej pomoci ÚV  a národný koordinátor PHARE; Eduard Polák – radca OBEO ZÚ Praha)

Účelom rokovania bola výmena skúseností a poznatkov z realizácie  programov pomoci Európskych spoločenstiev ČR a SR v rámci predvstupovej etapy do EÚ. Konkrétne išlo o nasledujúce  oblasti: 
•	program technickej a ekonomickej pomoci ES – PHARE – jeho kontraktačná fáza, časové predkladanie projektov, čerpanie získaných finančných prostriedkov po podpísaní finančného memoranda;
•	programy SAPARD a ISPA
•	Agentúra SAPARD

-	za vecnú náplň spracovania programových dokumentov, implementácie a monitorovania implementácie pomoci EÚ zodpovedajú príslušné ministerstvá na úrovni riaditeľov Odborov európskej integrácie. Zastrešenie projektov je už v pôsobnosti vyšších úradníkov a podľa dôležitosti projektu býva mnohokrát schvaľované na úrovni príslušných ministrov a aj samotnej vlády;  
-	obidve strany konštatovali, že je často problém dostať po schválení projektu príslušné finančné prostriedky z Bruselu na účet Národného fondu. Česká strana odporučila, na základe svojich skúseností, žiadať cez NF finančné prostriedky v predstihu a vo väčšom objeme. Informovala aj o možnosti, že NF si môže na prechodné obdobie „vypožičať„ už pridelené prostriedky z jedného projektu na iný projekt, prirodzene s ich následným vrátením;
-	česká strana informovala, že v júni t.r. bola vykonaná akreditácia agentúry ČR pre program SAPARD a v súčasnosti sa prepracováva správa pre EK /nie z obsahovej, ale technickej stránky/;
-	skúsenosti CZP z vyjednávania  s EK a presadzovania skupín projektov namiesto veľkých projektov. Pri predkladaní skupiny projektov je mimoriadne dôležité jednoznačné určenie právneho štatútu, konečných príjemcov projektov, financovateľa projektu /napr. združenie obcí/. Dôležitá je komunikácia s EK pred predložením projektov, lobovanie, splnenie požiadaviek EK a podobne. V tejto súvislosti predstavitelia CZP odporučili využívať vo väčšej miere, hlavne pri príprave významných projektov, tzv. projekty technickej asistencie;
-	zástupcovia CZP informovali o tom, že majú zo strany EK schválené všetky projekty Alokácie 2000 a časť projektov Alokácie 2001, na 5 projektov sú podpísané finančné memorandá;
-	obidve strany konštatovali absenciu verejných hearingov v legislatíve ČR a SR, čo spôsobuje často problémy pri obhajovaní projektov a preukazovaní splnenia tejto podmienky. Česká strana predmetnú oblasť supluje prizývaním expertov z niektorej členskej krajiny EÚ, ktorí posudzujú, či je ten-ktorý projekt vypracovaný podľa stanovených európskych pravidiel.

Hodnotenie vnútropolitického vývoja

	M. Kadlečíková na základe otázok partnerov podala výklad o základných prioritách vládnej koalície. V rozhovore s podpredsedom vlády ČR P. Rychetským obaja  predstavitelia si vymenili názory na súčasný a očakávaný vnútropolitický vývoj v kontexte plnenia zahraničných priorít ako aj s perspektívou parlamentných volieb. P. Rychetský, podobne ako ostatní partneri (P.Pithart) sa informoval na súčasné rozloženie síl na slovenskej politickej scéne. V rozhovore sa obaja predstavitelia zhodli, že kým v ČR de facto došlo k vytvoreniu parlamentných strán na báze ideológie a programu, na Slovensku sa (s malými výnimkami) takáto politická scéna ešte len tvorí. M. Kadlečíková uviedla ako príklad úsilie niektorých politikov zjednotiť ľavicové politické strany, ktoré sú rozdrobené. Ich fragmentáciou stratila najmä SDĽ. Aj keď nie jednoznačne, zazneli vo viacerých rozhovoroch (napríklad s predsedom Senátu P. Pithartom) obavy o možný návrat tých politických predstaviteľov a hnutí, ktoré by mohli ohroziť integračné ambície SR a tým by vlastne aj zásadne poškodili slovensko-české vzťahy.
	Na margo postojov SMK v otázke VÚC a ich kompetencií (zaujímal sa o ne senátor J. Ruml) M. Kadlečíková uviedla, že tento problém vo vnútri koalície bol vyriešený („Odchodom z nej by nikto nič nezískal„). Vyslovila presvedčenie, že balík šiestich zákonov bude začiatkom októbra schválený.

Iné medzinárodné otázky

Teroristické útoky proti USA

	Rozhovory sa nemohli vyhnúť aktuálnej zahraničnopolitickej téme – boju s terorizmom a dopadom teroristickej akcie proti USA na svetový vývoj, integráciu a rozširovanie NATO. Senátor J. Skalický v tejto súvislosti uviedol, že nepredpokladá, že tragédia v USA bude mať negatívny vplyv na procesy rozširovania. Skôr naopak. Boj s terorizmom ako s najnebezpečnejším fenoménom XXI. storočia si vyžiada trpezlivosť, čas i obete. 
J. Kavan na margo posledných udalostí v USA podčiarkol, že podľa jeho názoru tieto nielenže nespomalia rozširovanie EU a NATO, ale môžu ho aj urýchliť. ČR po preverovaní na žiadosť USA nenarazila na žiadnu informáciu o školení atentátnikov na území ČR za bývalého režimu. ČR taktiež neeviduje na svojom území žiadnu teroristickú skupinu. 
	Na rozdiel od zásahu v Kosove má postoj ČR a vlády na podporu amerického boja proti terorizmu veľkú podporu obyvateľstva. Nižšia podpora  vstupu do EU je aj v dôsledku postoja EU k voľnému pohybu pracovných síl, rakúskej politike blokády hraníc a celkového vzťahu k JE Temelín. Obrana národných záujmov počas rokovaní s EU bude určite predmetom predvolebnej  kampane v ČR

Rakúsko

P. Pithart v súvislosti s niektorými otázkami (Melk, JETE) poukázal na skutočnosť, že vzťahy ČR s Rakúskom „nie sú dobré„. Povedal: „Možno je to aj naša chyba...“. M. Kadlečíková súdi, že vzťahy SR a RR sa vyvíjajú dobre – rakúski podnikatelia majú záujem investovať na Slovensku. Mrzí nás, že ČR má problémy s Rakúskom. P. Pithart naznačil aj možnosť, že SR zohrá v niektorých momentoch vzťahov ČR a RR úlohu sprostredkovateľa. Otázka, ktorá nás v tejto súvislosti zaujíma sú aj tzv. Benešove dekréty„. P. Pithart na margo dekrétov uviedol, že stanovisko ČR je pevné – považuje dekréty za „vyhaslé„ – neuplatňujú sa v súčasnom práve. O prezidentských dekrétoch sa taktiež hovorilo aj počas večere s P. Rychetským. Podpredseda vlády ČR vyjadril rovnaký názor ako P. Pithart. Ďalej uviedol, že v tejto otázke mohol významnú úlohu zohrať Ústavný súd ČR. V prípade, že by tento rozhodol, že dekréty sú neústavné, vylúčil by pro futuro ich aplikáciu, zároveň by však podľa Rychetského ponechal ich validitu v minulosti – čiže toto rozhodnutie by nemalo spätnú aplikáciu. 

UNESCO

	Senátorka J. Moserová informovala o spoločnom postupe V4, Rakúska a Slovinska na pôde UNESCO, ako aj o výraznej podpore slovenskej kandidatúry do výkonnej rady, ktorý je aktívne tlmočený aj v rámci bilaterálnych rokovaní s inými partnermi.

Závery:

-	návšteva podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu Márie Kadlečíkovej v Českej republike prispela k výmene názorov oboch strán na aktuálne otázky európskej integrácie, potvrdila podporu ČR integrácii SR do NATO už v roku 2002 na summite NATO v Prahe a záujem oboch štátov o zintenzívnenie spolupráce vo všetkých oblastiach integrácie do EÚ,

-	obe strany sa dohodli, že budú viesť širokú diskusiu o predstavách budúceho usporiadania EÚ, úlohe malých a stredných štátov, ako aj o všetkým oblastiach spolupráce medzi SR a ČR na pôde EÚ,

-	obe strany došli k záveru, že treba venovať zvýšenú pozornosť otázkam režimu na slovensko-českej hranici. Viesť širokú diskusiu, pričom sa vyhýbať jednoduchým technokratickým riešeniam, ktoré zvyšujú politickú a občiansku citlivosť problému v predvolebnom období. Usilovať o zachovanie najvyššieho možného (nad)štandardu na česko-slovenskej hranici. Dôsledne analyzovať podmienky, ktoré musia kandidátske krajiny splňať v oblasti schengenského acquis „k dátumu vstupu„.