Prehodnotenie svahových deformácií geologicky najzraniteľnejších území flyšového pásma a stanovenie harmonogramu preventívnych opatrení na ochranu všetkých druhov stavieb

1.	Úvod

Uznesením vlády SR č. 990 zo 17. 10. 2001 k správe o systémových opatreniach vlády SR na ochranu územia Slovenskej republiky pred povodňami bolo MŽP SR uložené „Zabezpečiť prehodnotenie svahových deformácií geologicky najzraniteľnejších území flyšového pásma a podľa výsledkov stanoviť harmonogram preventívnych opatrení na ochranu všetkých druhov stavieb“, v termíne do 30. júna 2002. 
	
Analýza povodňových udalostí za posledné roky potvrdila, že nepriaznivé účinky záplav sa prejavujú nielen priamymi škodami na majetku, na cestnej a železničnej sieti a dokonca aj stratami na životoch, ale aj znehodnotením prírodného prostredia svahovými deformáciami. Tieto ako sprievodný jav povodní ohrozujú ľudské diela, znehodnocujú poľnohospodársku pôdu, devastujú lesné porasty. 

Územie flyšového pásma sa vyznačuje vzhľadom na svoju geologicko-tektonickú stavbu, hydrogeologické pomery a geomorfologický vývoj mimoriadne rozsiahlym výskytom svahových deformácií. Mnohé svahy sa nachádzajú trvalo na hranici nestability a k vzniku, resp. reaktivizácii svahových pohybov stačí niekedy minimálny impulz. Takýmto impulzom bývajú najčastejšie extrémne atmosferické zrážky, bočná a hĺbková erózia, povodne, alebo antropogénne zásahy do prostredia.

2.	Podmienky vzniku svahových deformácií

Geologické podmienky majú pre vznik a vývoj svahových deformácií najväčší význam. Na sledovanom území sú dané prítomnosťou vhodných geologických štruktúr. 

a) Vhodnou štruktúrou pre vznik svahových deformácií na zhodnocovanom území sú svahové depresie, ktorých predkvartérny flyšový (ílovcový a ílovcovo-pieskovcový) a flyšoidný (slieňovcový) podklad podliehal zvetrávaniu, príp. bol tektonicky predisponovaný a následne priťažený svahovými akumuláciami. Pritom styčná plocha proti podkladu je uklonená smerom po svahu, čo predurčuje vznik šmykových plôch a zón, pozdĺž ktorých dochádza k pohybu sedimentov s oslabenými pevnostnými charakteristikami. Prevažná časť územia je budovaná flyšovými a flyšoidnými sedimentami rýchlo podliehajúcimi zvetrávaniu, na ktorých sa výrazne uplatňovali soliflukčné procesy. Preto časť územia vytvára vhodné podmienky pre vznik svahových deformácií typu zliezania pokryvných útvarov, zosúvania a zemných prúdov. 

b) Rozšírenou podpovrchovou štruktúrou pre vznik svahových deformácií, najmä blokových pohybov a tiež zosuvov, je na území štruktúra dvoch horninových komplexov s rozdielnymi pevnostnými charakteristikami. Vrchné pieskovcové, zlepencové, resp. vápencové súvrstvie (bradlové pásmo) má vysokú šmykovú pevnosť, je neplastické, schopné udržať strmé až kolmé sklony svahov. Podložné ílovcové, resp. slieňovcové súvrstvie je plastické, stlačiteľné, objemovo nestále, s nízkou šmykovou pevnosťou, so schopnosťou udržať iba mierne sklony. Ak v tejto horninovej štruktúre hĺbková erózia postúpi do plastického komplexu, dochádza k  vytláčaniu plastického podložia smerom do doliny.

c) Štruktúrou, na ktorú je viazaný pomerne značný počet zosuvov, najmä frontálnych, sú spodné časti svahov pozdĺž väčších bočných prítokov,  kde sú bočnou eróziou tokov narezané fluviálne, alebo glacifluviálne kvartérne sedimenty uložené na mäkkom flyšovom, resp. flyšoidnom podklade. Kontakt medzi kvartérom a rozloženou vrchnou zónou podložných hornín je doprevádzaný častými pramennými líniami a zamokreninami. Pri pomerne strmom sklone svahov, znížených pevnostných charakteristikách rozložených hornín, zvýšených šmykových napätiach, ako odozvy na narastanie vztlakov, často dochádza k reaktivizácii potenciálnych zosuvov, resp. k retrográdnemu rozširovaniu týchto porúch smerom do svahu.

d) Pomerne veľké množstvo svahových deformácií sa koncentruje v rozšírených záveroch priečnych dolín. Litologická hranica medzi pieskovcovým a ílovcovo-pieskovcovým súvrstvím, jej sklon, podrezávanie svahov hĺbkovou a bočnou eróziou priečnych potokov a zrážkové anomálie tam vytvárajú vhodné podmienky pre ich vznik. Pri pôsobení akéhokoľvek zosuvného faktora sú depresie veľmi náchylné na zosúvanie. 

e) Vznik svahových deformácií podmieňuje aj vhodná kombinácia vrstevných plôch, tektonických diskontinuít a tektonických línií oddeľujúcich jednotlivé tektonické jednotky. Dielčie polohy pritom vykazujú rozdielne pevnostno-deformačné vlastnosti, rôzne hodnoty vztlaku podzemných vôd, ako aj samotnú priepustnosť. Často tieto polohy vytvárajú šošovky, čím sa zvyšuje heterogenita zosuvného delúvia a následne rôzne stupne stability v rámci zosuvného telesa.

3. Charakteristika svahových deformácií 

Na území je veľmi častý, miestami až prevládajúci výskyt zložených, viacgeneračných svahových deformácií v rozvinutom štádiu vývoja, s viacerými šmykovými plochami. Vyčlenené územie je porušené prevažne potenciálnymi (2546), menej aktívnymi  (260) a stabilizovanými (153) svahovými deformáciami. 

Morfológia územia postihnutého týmito svahovými deformáciami je veľmi členitá, miestami s akumulačnými valmi až zastretá, v závislosti od aktivity deformácie, s ktorou následne súvisí aj jej ohraničenie voči okolitému terénu. Výrazné ohraničenie  svahových deformácií je spravidla v mieste odtrhovej hrany, ktorá má rôzny tvar, výšku, sklon a miestami stupňovitý charakter. Proces svahovej modelácie je periodický, čoho dôsledkom je častá existencia viacerých odlučných hrán s vertikálnym poklesom, vekovo siahajúcim až do súčasnosti.  Aktivizácia v spodných častiach svahov je viazaná na hĺbkovú a bočnú eróziu svahov priľahlými tokmi. Porušené územie je často zamokrené s výskytom prameňov, miestami s tvorbou bezodtokových depresií.  Hĺbka šmykovej plochy je rôzna. Bazálne šmykové plochy a zóny sa viažu prevažne na kontakt kvartérnych sedimentov a rozložených,  resp.  celkom zvetraných podložných hornín.  Šmyková zóna,  resp.  plocha má charakter prehnietených jemnozrnných zemín - ílov prevažne vysokoplastických.  Zosuvné materiály nad bazálnou šmykovou zónou, resp.  plochou majú charakter zosuvného delúvia.  Je to zmes navzájom pomiešaných, prehnietených sutín, hlín, ílov a rozložených podložných hornín,  vytvárajúcich pestrú zmes polôh  striedajúcich sa vo vertikálnom a horizontálnom smere. 

4. Príčiny vzniku svahových deformácií

Všeobecne môžeme konštatovať, že najčastejšími príčinami vzniku svahových deformácií vo flyšových a flyšoidných súvrstviach sú:
•	strata pevnosti ílovcov, resp. slieňovcov na území tvorenom ílovcovým a ílovcovo-pieskovcovým súvrstvím v zóne zvetrávania pri formovaní svahu,
•	zvýšenie vztlakových účinkov podzemnej vody, ktoré je viazané pri veľmi nízkom percente výparu na dlhodobé zrážky v jesenných a jarných mesiacoch, pri topení snehu, zvlášť na nepremrznutej pôde a na extrémne zrážkové anomálie počas letných mesiacov,
•	uvoľňovanie napätia v pieskovcovom súvrství vznikom ťahových trhlín a stupňovitých poklesov,
•	podrezávanie bočných svahov tvorených prevažne ílovcovým, resp. slieňovcovým súvrstvím priľahlými tokmi, 
•	zmena klimatických podmienok - extrémne zrážky,
•	nevhodné a antropogénne zásahy.

Posledné dva faktory sú v súčasnosti najčastejšími príčinami vzniku svahových deformácií, najmä typu zosúvania. 

5. Charakteristika územia z hľadiska povodňovej aktivity

Nepriaznivé dôsledky vplyvu postupných klimatických zmien, hlavne intenzívnejších atmosferických zrážok a ich nárastu v letných obdobiach, sú v našich podmienkach badateľné častejšími regionálnymi a lokálnymi povodňami (r. 1997-2001), vznikom a aktivizáciou svahových pohybov a silnou eróziou. Zvýšené a intenzívnejšie zrážky pri celkovo menších zalesnených plochách a narušených lesoch spôsobujú výrazne zvýšený povrchový odtok zrážkových vôd, ktoré nemajú dostatok času na infiltráciu, a tak sa výrazne zvyšujú povodňové prietoky (na jar a v lete) povrchových vodných tokov.
	
V roku 1995 sa z dôvodu mimoriadne vysokých úhrnov atmosferických zrážok aktivizovali zosuvy, resp. vznikli nové zosuvy na cestnej sieti nielen Stredoslovenského, ale aj Východoslovenského kraja - v okresoch Dolný Kubín, Bardejov, Humenné a iných.

Koncom júla 1998 boli na východe Slovenska postihnuté rozsiahlymi záplavami okresy Spišská Nová Ves, Prešov, Gelnica, Snina. Najviac boli postihnuté obce Jarovnice, Renčišov a Uzovské Pekľany okresu Sabinov, nachádzajúce sa v povodí Malej Svinky.

V dôsledku zrážkových anomálií v rokoch 1997-2001 boli poškodené mnohé cestné komunikácie aktivizáciou, resp. reaktivizáciou svahových deformácií v okrese Čadca (Skalité, Bukov), Dolný Kubín (Žaškov, Kubínska hoľa, Dolný Kubín),  Stará Ľubovňa, Mníšek nad Popradom a mnohé ďalšie.

V roku 1999 územie Slovenskej republiky postihli tri povodňové vlny: 
a)	v marci 1999 v povodí Bodrogu a Hornádu, Dunaja, Váhu a Hrona, s celkovou vyčíslenou škodou 560,1 mil. Sk;
b)	v júni 1999 v povodí Hrona, Dunaja a Váhu, s vyčíslenou škodou 1 583 mil. Sk;
c)	na prelome júla a augusta 1999 na celom území SR, prevažne v horských úsekoch vodných tokov, s vyčíslenou škodou 3 385,5 mil. Sk.

Z hľadiska výšky škôd vznikli škody na majetku miest a obcí (686,5 mil. Sk), na majetku občanov (654,6 mil. Sk). Celkové škody možno vyčísliť sumou 5 528,6 mil. Sk, čo oproti roku 1998 predstavuje dramatický nárast celkovej výšky škôd približne o 3,5 miliardy korún.

V roku 2000 povodne spôsobili v 220 obciach zaplavenie 2 625 rodinných alebo obytných domov, 189 vodných zdrojov, územia o rozlohe 76 494 ha, z toho 274 ha v intravilánoch obcí. Poškodených bolo 210 km štátnych ciest, 1414 km miestnych komunikácií, 94 mostov, 60 lávok pre peších, 136 cestných priepustov a železnica v úseku 100 m. Povodňami bolo bezprostredne postihnutých 4607 obyvateľov, evakuovaných bolo 210 obyvateľov a bez prístrešia zostali 2 obyvatelia. Celkové škody pri povodniach dosiahli výšku 1 234,2 mil. Sk. 

Nadpriemerné zásoby vody v snehovej pokrývke po zvýšení teplôt spôsobili v jarných mesiacoch roka 2000 (február až apríl) povodňové situácie takmer na celom území Slovenska - predovšetkým však na východnom Slovensku. V období máj až august sa vyskytli povodne z mimoriadne intenzívnych prívalových dažďov spojených s krupobitím v niektorých oblastiach Prešovského a Košického kraja, ale aj Žilinského kraja.

V lete 2001 sa vyskytli povodne v povodí horného toku Váhu, Popradu, Torysy a horného Bodrogu. Povodňová situácia mala značný plošný rozsah a pomerne krátke časové trvanie. Povodne sa prejavili najmä na malých povodiach, na hlavných tokoch nedosahovali mimoriadnu štatistickú významnosť.

Výdatná zrážková aktivita v júli 2001 ovplyvnila aj hydrologickú situáciu na prítokoch v povodí Váhu a na Váhu samotnom. Takmer na všetkých tokoch horného Váhu boli prekročené 1. alebo 2. stupne povodňovej aktivity.  Na Kysuci v Čadci a Kysuckom Novom Meste, na poľských prítokoch do Oravskej nádrže (Čierna Orava, Piekelník) a na Orave v Dierovej boli prekročené 3. stupne povodňovej aktivity. Na prítokoch do Oravskej nádrže boli dosiahnuté kulminačné prietoky s pravdepodobnosťou prekročenia raz za 5 až 10 rokov. 
	
Ako jednu z príčin povodní môžeme uviesť značnú nasýtenosť povodí, ktoré neboli schopné akumulovať väčšie množstvá spadnutých zrážok.  Mesačné úhrny zrážok sa pohybovali od 78 do 259 mm, čo predstavuje 100 až 324 % dlhodobého priemeru. Nadpriemerné úhrny boli zaznamenané v lokalitách okolo Starej Ľubovne, severne od Bardejova, Medzilaboriec, Vranova nad Topľou a Humenného.
	
Povodňové situácie boli na všetkých tokoch východného Slovenska s výnimkou Bodvy a Hnilca. Boli dosiahnuté alebo prekročené druhé a tretie stupne povodňovej aktivity. V niektorých úsekoch tokov došlo k vybreženiu z koryta, podmytiu brehov a zaliatiu značného územia okolo tokov a iným škodám na majetku.
Z hľadiska pravdepodobnosti prekročenia kulminačných prietokov boli tieto povodňové situácie zvlášť významné v horných povodiach Laborca, Ondavy a Popradu.   Vo vodomernej stanici Krásny Brod na Laborci bol dosiahnutý kulminačný prietok opakujúci sa raz za 100 rokov a vo vodomernej stanici Svidník na Ondave - raz za 50 rokov. Na menších tokoch boli v dôsledku lokálnych búrok pravdepodobne tieto hodnoty ešte vyššie.

Na tokoch v povodí Popradu a na Dunajci boli zaznamenané dve povodňové vlny. Prvá kulminovala 17.7., druhá 25.7. 2001. Najvýznamnejšie kulminačné prietoky sa vyskytli  na malých tokoch (Velický a Slavkovský potok) a odhadujeme ich na 20-ročnú vodu.

Extrémne zrážky postihli východné Slovensko aj v roku 2002. V máji 2002 v blízkosti Chminianskej Novej Vsi (okres Prešov) polhodinová zrážková anomália vyvolala splavenie ornice zo 6-8 hektárov poľa do intravilánu obce s následnými materiálnymi škodami (obr.1). V tom istom mesiaci zrážková smršť v okolí Petrovej a Cígeľky spôsobila materiálne škody v hodnote cca 7 mil. Sk.

   Obr. 1:  Splavená ornica v Chminianskej Novej Vsi – máj 2002

6.  Vyčlenenie najrizikovejších území

Flyšové pásmo je oblasťou intenzívneho rozvoja svahových pohybov. Rajonizácia územia z hľadiska stability (príl. 1,2) ukázala, že nestabilné a podmienečne stabilné územia zaberajú až 75 % z celkovej plochy územia. 

Najrizikovejšie územia vzhľadom k povodniam, ktoré môžu následne vyvolať ohrozenie rôznych druhov stavieb aktivizáciou, resp. reaktivizáciou svahových deformácií rôzneho druhu, boli na území flyšového pásma identifikované na nasledovných listoch máp mierky 1:50 000 (príl. 3):

okres Čadca
List 26-13	Čadca			                 stanica Čadca - júl 2001 - stav ohrozenia

Svahové deformácie ohrozujú:
•	železničnú trať v úseku Skalité-Serafínov, Horelica-Krásno nad Kysucou, v okolí Svrčinovca, Staškov-Olešná;
•	cestné komunikácie v južnej a juhovýchodnej časti Skalitého, medzi Čadcou a Svrčinovcom, v okoli Čadečky, v Zákopčí, Čadci-Bukove;
•	obytné a iné budovy v Skalitom, Čiernom, Svrčinovci, Staškove, Horelici, v Oščadnici-Rovniach, Zborove a na mnohých miestach malých osád.

okres Kysucké Nové Mesto
List 26-31	Žilina	               stanica Kysucké Nové Mesto - júl 2001 - stav ohrozenia

Svahové deformácie ohrozujú:
•	mnohé osady roztrúsené po svahoch a plochých hrebeňoch (osada Ostré);
•	obytné a iné budovy v Starej Bystrici;
•	cestnú komunikáciu v Dunajove;
•	cestnú komunikáciu z Kysuckého Lieskovca smerom na Lodno; v týchto obciach sú ohrozené aj obytné budovy;
•	cestnú komunikáciu zo Starej Bystrice smerom na Radôstku, v tejto časti územia sú postihnuté svahovými deformáciami aj obytné budovy;
•	ojedinele cestnú komunikáciu v Ochodnici, v Rudinskej, v Budatínskej Lehote.

okres Námestovo
List 26-14 	Oravská Lesná

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu na začiatku Oravskej Lesnej;
•	lyžiarsky vlek a osamotené obydlia v Oravskej Lesnej;
•	lyžiarsky vlek v Zákamennom a čiastočne budovy v jeho blízkosti;
•	cestnú komunikáciu z Brezy smerom na Mútne.

List 26-33	Orava		         stanica Oravská Jasenica - júl 2001 - stav ohrozenia

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu z Brezy smerom na Mútne a Oravskú Lesnú;
•	cestnú komunikáciu v Ťapešove;
•	cestnú komunikáciu z Námestova smerom na Prístav a mnohé akumulácie zosuvov končia tesne nad komunikáciou;
•	v okolí Ústia nad Priehradou cestnú komunikáciu;
•	cestnú komunikáciu z Oravského Veselého na Mútne a z Oravského Veselého smerom na sever;
•	cestnú komunikáciu z Jasenice do Oravského Veselého;
•	výrazne cestnú komunikáciu v Rabčiciach, ďalej z Oravskej Polhory smerom na Slanú Vodu,  komunikáciu v Sihelnom;
•	obytné a iné budovy v Breze, Ťapešove, Vavrečke, v Oravskom Veselom a v Rabčiciach.

okres Kežmarok
List 27-31	Ždiar                                                      bez údajov hydrologickej stanice

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu medzi Veľkou Frankovou a Spišskými Hanušovcami a obytné budovy vo Veľkej Frankovej;
•	cestnú komunikáciu a obytné a iné budovy vo východnej časti Osturne;
•	priečne doliny ústiace do Ždiarskeho potoka sú porušené svahovými deformáciami, ktoré porušujú cestnú komunikáciu medzi Ždiarom a Podspádmi v blízkosti lokality „Pod Príslopom“;
•	v Bachledovej doline sú ohrozené obytné budovy a tiež lyžiarsky vlek,
•	 v Blaščatskej  doline sú ohrozené obytné budovy.

V prípade vysokých vodných stavov tokov je ohrozená :
•	stabilita cestných komunikácií, budov a iných stavieb vo Veľkej Frankovej a Osturni;
•	budovy a cestné komunikácie od Ždiaru smerom na Spišskú Belú, a to vplyvom erózie Ždiarskeho potoka pri jeho vysokom vodnom stave.

okres Kežmarok, Stará Ľubovňa
List 27-14, 13	Spišská Stará Ves	

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu medzi Veľkým Lipníkom a Lesnicou;
•	obytné a iné budovy v Lesnici a v strednej časti Litmanovej;
•	cestnú komunikáciu v Stráňanoch;
•	západne od Veľkého Lipníka v okolí Šoltysic je porušená cestná komunikácia;
•	cestnú komunikáciu medzi Spišskou Starou Vsou a Havkou.
Svahovými deformáciami sú výrazne postihnuté závery priečnych dolín, napr. nad Litmanovou. Akumulácia mnohých svahových deformácií je v tesnej blízkosti budov a cestných komunikácií, napr. v Spišskej Starej Vsi.

okres Stará Ľubovňa
List 27-23	Mníšek nad Popradom

Územie je postihnuté potenciálnymi svahovými deformáciami, ktoré ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu od Hraničného pozdĺž Eliašovky, v tomto úseku sú ohrozené                  aj obytné a iné budovy;
•	na mnohých úsekoch cestnú komunikáciu medzi Hraničným a Mníškom nad Popradom;
•	cestnú komunikáciu medzi Sulínom a Medzibrodím, v tejto časti územia sú ohrozené aj budovy.

okres Stará Ľubovňa
List 27-41	Stará Ľubovňa

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu z Kremnej smerom na Starú Ľubovňu;
•	obytné a iné budovy v Kremnej;
•	cestnú komunikáciu medzi Sulínom a Malým Lipníkom, v tejto oblasti sú ohrozené aj obytné budovy a lyžiarsky vlek v Malom Lipníku;
•	cestnú komunikáciu a obytné budovy v Matysovej;
•	cestnú komunikáciu medzi Malým Lipníkom a Starinou. V Starinej ohrozujú svahové deformácie aj obytné budovy a cestnú komunikáciu.
•	obytné budovy v Legnave;
•	obytné a iné budovy v Andrejovej, Čirči, Orlovom, Údolí, Hajtovke a tiež v Starej Ľubovni a Plavnici,
•	aktívny zosuv v Plavnici hrozí prehradenením potoka a jeho vybrežením priamo na obec.

okres Bardejov
List 27-24	Zborov

Svahové deformácie ohrozujú:
•	budovy v Petrovej, Fričke, Stebníku, v Stebníckej Hute, Chmeľovej, Gaboltovej, Vyšnom Tvarožci, Regetovke, Cígeľke, Becherove;
•	cestné komunikácie medzi Petrovou-Fričkou, v Regetovke, medzi Cígeľkou a Petrovou, v Becherove a z Becherova smerom na chatu Pod Beskydom, smerom na Ondavku, ohrozená je komunikácia medzi Zborovom smerom na Smilno;
•	prameň Cígeľka.

V dôsledku vysokých vodných stavov je ohrozená:
•	cestná komunikácia medzi Gaboltovou - Petrovou a budovy v daných obciach;
•	cestná komunikácia medzi Vyšných a Nižným Tvarožcom a budovy v týchto obciach;
•	obytné budovy v Zborove a cestná komunikácia zo Zborova smerom na Stebnícku Hutu.

okres Bardejov
List 27-42	Bardejov

Svahové deformácie ohrozujú:
•	v menšej miere obytné budovy v Malcove a cestnú komunikáciu južne od Lukova;
•	cestnú komunikáciu na Snakov a Hrabské  severne od Malcova;
•	cestnú komunikáciu a obytné budovy v severnej časti Gerlachova a v Krivom;
•	cestnú komunikáciu v Krivom smerom na Kľušov;
•	železničnú trať medzi Janovcami a zástavkou Šiba, južne od Kľušova;
•	cestnú komunikáciu z Bardejova smerom na Lukavicu.

Svahové deformácie sú skoncentrované na sever od Bardejova v línii na Mokroluh - Tarňov. V tomto úseku ohrozujú miestnu komunikáciu ako aj cestnú komunikáciu k Bardejovským Kúpeľom. Svahové deformácie ohrozujú aj cestnú komunikáciu Rakytov -Zlaté.

okres Sabinov
List 27-44 	Sabinov		          stanica Sabinov - júl 2001 - stupeň ohrozenia

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu medzi Gregorovcami a Terňou;
•	obytné budovy v severnej časti Gregoroviec, Fintíc, Morušova, v osade Kanaš;
•	železnicu južne od Rastislavíc;
•	cestnú komunikáciu medzi Rastislavicami smerom na Abrahámovce.

okres Svidník
List 28-13 	Vyšný Mirošov			 

Potenciálne svahové deformácie ohrozujú:
•	obytné a iné budovy vo Varadke, Vyšnej Polianke, Mikulášovej, Vyšnom Mirošove, v Roztokoch, Kečkovciach, Vápeníku, Dlhoni a Hunkovciach;
•	cestné komunikácie v okolí Nižnej Polianky smerom na Vyšnú Polianku;
•	cestnú komunikáciu medzi Nižným a Vyšným Mirošovom, Nižným Mirošovom a Roztokmi;
•	čiastočne cestnú komunikáciu z Kečkoviec smerom k Vyšnému Orlíku a medzi Svidničkou a Vápeníkom.

okres Svidník
List 28-31	Svidník			    stanica Svidník - júl 2001 - stupeň bdelosti
							 stanica Stropkov - stupeň pohotovosti

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu medzi Nemcovcami a Porubkou;
•	obytné a iné budovy v Kurime, Šašovej;
•	cestnú komunikáciu medzi Hrabovčíkom-Rovným a medzi Cerninou a Kurimkou;
•	cestnú komunikáciu a budovy v Nižnom Orlíku a Jurkovej Voli;
•	cestnú komunikáciu medzi Nižnou a Vyšnou Jedľovou;
•	cestnú komunikáciu od Svidníka na Ladomír;
•	cestnú komunikáciu Vagrinec-Semetkovce, v Semetkovciach sú ohrozené aj budovy;
•	obytné a iné budovy v Rakovčíku;
•	čiastočne cestnú komunikáciu medzi Šarišským Štiavnikom, Rakovčíkom, Habovčíkom;
•	cestnú komunikáciu a obytné budovy v Beňadikovciach.

okres Vranov n/Topľou
List 27-33	Giraltovce		          stanica Hanušovce - júl 2001 - stav ohrozenia

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu medzi Trnkovom a Okružnou, v Okružnej sú ohrozené aj obytné a iné budovy;
•	v Podlipníkoch obytné budovy a okrajovo aj cestná komunikácia;
•	cestnú komunikáciu z Podlipníkov do Lipníka, v Hanušovciach;
•	obytné a iné budovy v Hanušovciach, v Radvaniciach;
•	cestnú komunikáciu Chmeľov-Kuková;
•	obytné budovy a cestnú komunikácií v Babí;
•	cestnú komunikáciu Hanušovce-Mičakovce a Hanušov-Matiaška, komunikácia je v tesnej blízkosti jednotlivých akumulácií svahových deformácií;
•	obytné budovy v obci Remeniny, Prosačov, Turany nad Ondavou;
•	cestná komunikácia Breznica-Turany nad Ondavou, Lomné-Matovce, Vyšná-Nižná Olšava, Šandal-Stropkov, Valkovec-Lascov, Brezov-Marhaň, Koprivnica-Kochanovce, Stuľany-Lopuchov, Stuľany-Želmanovce;
•	budovy v Giraltovciach, v Malej Brezovej, Balkovej.

okres Svidník
List 28-14	Nižný Komárnik			 

Svahové deformácie s rozlohou cca 11 km2 ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu vo Vyšnom Komárniku, v Nižnom Komárniku a západne od kóty „Kameň“;
•	obytné a iné budovy vo Vyšnom a Nižnom Komárniku.

okres Medzilaborce
List 28-32	Medzilaborce	       stanica Krásny Brod - júl 2001 - stav ohrozenia                                                                                                                                 	

Svahové deformácie ohrozujú:
•	cestnú komunikáciu a budovy v Olšavke;
•	cestnú komunikáciu medzi Bukovcami a Olšavkou;
•	obytné a iné budovy v Bukovciach;
•	obytné budovy v Gribove a cestnú komunikáciu medzi Bukovcami a Gribovom;
•	obytné budovy v Staškovciach, vo Vladiči, v Suchej, Driečnej, v Mikovej, Malej Poľane, Čertižnom, Habure, Borovom, Kalinove, Palote, Krásnom Brode, Korunkovej, Vojtovciach;
•	cestnú komunikáciu z Vladiča smerom na Suchú, z Vladiča do Driečnej, v okolí Mikovej, medzi Driečnou a Haburou, v okolí Havaja, vo Vydrani, v Palote, od Medzilaboriec až za Čabalovce, Krásny Bron - Monastier, Krásny Brod -Roškovce, v okolí Varechovice, z Havaja smerom na Bystré, v obci Korunková, Vojtovce a medzi Veľkropom a Brezničkou;
•	železničná trať v Medzilaborciach.

Detailná charakteristika ohrozených území je v tab. 1.

7.	Návrh harmonogramu preventívnych opatrení

Povodňová situácia vždy prebieha v konkrétnom priestore s jeho prírodnými podmienkami a antropogénnym využitím. Ich poznanie je dôležitým krokom pre zvládnutie úlohy minimalizácie dopadov povodňovej  situácie na človeka a krajinu. Vzhľadom k povodniam od roku 1997 - 2002 a následným škodám vo vyčlenenom území budovanom flyšovým pásmom je veľmi dôležité stanoviť preventívne opatrenia voči povodňovej hrozbe, ktorá spôsobuje, že využitie takto ohrozeného územia sa stáva rizikom.
Prehodnotenie svahových deformácií vo vyčlenenom flyšovom pásme vyústilo do určenia poradia najohrozenejších území. Poradie najohrozenejších území (tab. 1) bolo vypracované na základe pre tento účel spracovaných inžinierskogeologických máp a následne zostrojených inžinierskogeologických máp rajonizácie územia. V mapách sme územie na 16 listoch  M 1: 50 000 (príl. 3) zhodnotili vzhľadom k jeho ohrozeniu zrážkovými anomáliami. Následne sme na základe: 
•	plošného rozšírenia svahových deformácií, resp. ich percentuálneho zastúpenia v rámci hodnotenej plochy a
•	plošného zastúpenia ohrozeného v rámci rajonizácie
zostavili spomínané poradie najohrozenejších území v rámci celej hodnotenej plochy. 

Medzi najohrozenejšie územia patrí:

1.	územie na liste Zborov 27-24 
2.	územie na liste Mníšek nad Popradom   
3.	územie na liste Žilina 26-31.   

Aby sa predišlo finančným škodám na majetku jednotlivca či spoločnosti, prípadne až  stratám na životoch, odporúčame nasledovný harmonogram preventívnych opatrení:

Opatrenie 1:
V závislosti od určeného poradia najohrozenejších území navrhujeme jednotlivé územia postupne zhodnotiť od územia č. 1 (Zborov) až po územie č. 16 (Oravská Lesná) formou účelových inžinierskogeologických máp a následne aj inžinierskogeologických máp rajonizácie územia v M 1: 10 000 vzhľadom k ohrozeniu územia zrážkovými anomáliami. 
V inžinierskogeologických mapách mierky 1: 10 000 vykresľovať jednotlivé typy svahových deformácií, v inžinierskogeologickej mape rajonizácie členiť rajóny do okrskov (aktívne, potenciálne svahové deformácie a pod.), dokumentovať hydrogeologické údaje,  t.j. zamokreniny, pramene a pod.

Opatrenie 2:
Doplniť pasportizáciu svahových deformácií vo vzťahu k železničnej a cestnej sieti v tých častiach ohrozeného územia, v ktorých ešte nebola realizovaná v rámci máp M 1: 50 000   (v rokoch 1998-2000).  Pasportizácia by mala byť vykonaná v M 1: 10 000, a to na listoch 27-44, 27-31, 27-41, 27-13,14.

Opatrenie 3
Na základe výsledkov, ktoré vyplynú z vyššie uvedených opatrení, odporúčame:
a)	na území postihnutom svahovými deformáciami ohrozujúcimi budovy, cestné a iné komunikácie vykonať podrobný inžinierskogeologický prieskum s návrhom sanácie a monitorovacích prác;
b)	územie s koncentráciou eróznych rýh zatrávniť, resp. zalesniť, a tým zabrániť postupnému znehodnocovaniu územia, ktoré môže vyústiť pri zrážkových anomáliách až k vzniku svahových deformácií na danom území;
c)	v súčinnosti so štátnymi orgánmi (vodohospodárske, lesnícke, atď.) vyčleniť v ohrozených, resp.  v podmienečne ohrozených územiach:
- nezaistené nárazové brehy vodných tokov,
- zúžené úseky vodných tokov,
- plôch s potrebou zalesnenia a pod., a následne na území v blízkosti tokov a potokov, pozdĺž ktorých sú skoncentrované sídelné aglomerácie malého až veľkého rozsahu, upravovať a ohradzovať vodné toky a potoky, prípadne vybudovať nové retenčné objemy;
d)	informovať dotknuté obyvateľstvo o možných rizikách vyplývajúcich z vplyvu zrážkových extrémov na územie;
e)	dobudovanie zrážkomerných staníc v ohrozených oblastiach a zaistenie sledovania dennej distribúcie zrážok - úzka spolupráca s predpovednou službou SHMÚ;
f)	prehodnotiť za určité časové obdobie závislosť maximálnych denných stavov, resp. prietokov s úhrnom denných zrážok (aj snehovej pokrývky) v skúmanom území, čím dostaneme obraz o vodnosti a časovom rozdelení prietoku a môžeme predpokladať ich vývoj v budúcnosti;
g)	metódou hydrologickej analógie zostaviť charakteristiku vodného režimu i na menších tokoch, ktoré majú podobné odtokové pomery ako územia s väčšími tokmi, na ktorých sú vybudované pozorovacie stanice;
h)	aby pozorovanie vodných stavov a prietokov bolo súčasťou ochrannej povodňovej služby;
i)	úzku spoluprácu orgánov štátnej správy;
j)	preventívnu osvetu v najohrozenejších územiach,
k)	zohľadniť vyčlenenie rajónu ohrozeného a sčasti podmienečne ohrozeného územia pri územnom plánovaní (s dôrazom na plánovanie diaľničnej siete) a následnom vydávaní stavebných povolení.

8. Záver

Prehodnotenie územia bolo ovplyvnené dostupnými  archívnymi materiálmi. Listy 26-31 Žilina, 26-13 Čadca, čiastočne 26-23 Námestovo, 27-31 Ždiar, 27-13,14 Spišská Stará Ves, 27-41 Stará Ľubovňa sú spracované na základe máp M 1: 10 000. Ostatné listy sú spracované len na základe archívnej excerpcie z archívu Odboru informatiky ŠGÚDŠ Bratislava (Geofond). 

Na základe vykonaného prehodnotenia svahových deformácií možno konštatovať:
•	Vzhľadom k vyčleneniu záujmovej oblasti flyšového pásma je územie tvorené prevažne flyšovými paleogénnymi sedimentami. Predkvartérne sedimenty sú na území čiastočne prekryté kvartérnymi sedimentami - najmä deluviálnymi a fluviálnymi. 
•	Flyšové horninové prostredie je zraniteľné na vznik, resp. reaktivizáciu svahových deformácií. Územie s rozlohou cca 3887  km2 je znehodnotené 2959 svahovými deformáciami s plochou cca 517 km2. Svahové deformácie malých rozmerov nie sú v ploche započítané. Z toho je 260 aktívnych, 2546 potenciálnych  a 153 stabilizovaných svahových deformácií. Tieto čísla sa vzťahujú väčšinou na svahové deformácie väčších rozmerov. Vzhľadom k mierke mapy sme vylúčili poruchy menších rozmerov. Z nedávnej minulosti však vieme, že aj tieto malé poruchy sú z hľadiska ohrozenia životov a nadobudnutých hodnôt nebezpečné.
•	Na tokoch pozorujeme trend zanášania a zarastania brehov, čím sa zmenšuje profil i sklon. To má za následok, že v súčasnom stave neodvedú korytá 100-ročný prietok a ich kapacita je len na úrovni prevedenia Q 10 - Q 20 až Q 50, a to pri maximálnych prietokových hladinách. 
•	Riziko predstavujú nivy s plochou cca 385 km2. Je to územie ovplyvňované zmenami hladiny vody v povrchovom toku, pričom najvýznamnejšie ovplyvňujú najmä maximálne úrovne hladiny vody, na ktoré sa viažu aj maximálne množstvá pretečenej vody. V prípade, že hladina vody vystupuje z koryta, dochádza k zaplavovaniu územia v okolí tokov. Jav je možné sledovať s rôznou frekvenciou opakovania, pričom v závislosti od výšky hladiny sa mení aj plocha zaplavovaného územia.
•	Najviac je ohrozené územie na liste 27-24 - Zborov. V tejto časti územia zrážková anomália v máji 2002 spôsobila materiálne škody v hodnote cca 7 mil. Sk. 
•	Svahové deformácie ohrozujú  obytné domy a priemyselné budovy a cestné komunikácie v dĺžke cca 202 km a železnice v dĺžke cca 8 km. 
•	Celková plocha ohrozeného územia je cca 1104 km2.