Dôvodová správa

Všeobecná časť
Zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch), ktorým sa po predchádzajúcom rozvinutí územnej samosprávy miest a obcí realizovala ostatná časť ustanovení štvrtej hlavy Ústavy Slovenskej republiky, prijala Národná rada Slovenskej republiky 4. júla 2001; účinnosť nadobudol dňom vykonania volieb do orgánov samosprávnych krajov 1.decembra 2001. Podľa tohto zákona vznikla a rozvíja sa územná samospráva na regionálnej úrovni.
Skúsenosti z viac ako trojročnej existencie samosprávnych krajov a z činnosti ich orgánov ukazujú, že zákon o samosprávnych krajoch v zásade vhodným spôsobom ustanovil  postavenie a kompetencie týchto právnych subjektov v systéme verejnej správy, ich vzťahy k orgánom štátnej správy, obciam, iným právnickým osobám a fyzickým osobám, ako aj vzájomné vzťahy orgánov samosprávnych krajov. Preto nie je potrebné meniť základnú filozofiu platného zákona v tom, že samosprávne kraje majú vykonávať tú časť pôsobnosti územnej samosprávy, ktorá presahuje možnosti obcí ako základu tejto samosprávy.
Zákon bol viackrát čiastkovo zmenený a doplnený v ustanoveniach o audítorovi, o odmeňovaní zamestnancov samosprávneho kraja, o rozpočtoch a rozpočtovom procese územnej samosprávy a v ustanoveniach upravujúcich systém kontroly, voľbu, úlohy hlavného kontrolóra samosprávneho kraja a pravidlá kontrolnej činnosti. 
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky ako ústredný orgán štátnej správy pre územné a správne usporiadanie štátu podľa § 11 písm. a) zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v spolupráci s predsedami samosprávnych krajov na základe poznatkov praxe vypracovalo a predkladá tento iniciatívny návrh na doplnenie a zmeny zákona o samosprávnych krajoch bez zásahu do jeho podstaty.
Cieľom návrhu zákona je zlepšiť podmienky na výkon územnej samosprávy na regionálnej úrovni, najmä
•	umožniť predsedovi samosprávneho kraja zveriť rozhodovanie o právach a povinnostiach právnických osôb a fyzických osôb v oblasti verejnej správy organizačnému útvaru úradu  samosprávneho kraja, a tým eliminovať terajšie preťaženie predsedu úlohami, ktorých výkon dosiaľ zákon viaže iba na jeho osobu,
•	zjednotiť a spresniť ustanovenia o zastupovaní predsedu samosprávneho kraja podpredsedom samosprávneho kraja tak, aby o rozsahu zastupovania rozhodoval  predseda ako štatutárny orgán samosprávneho kraja,
•	ustanoviť limit odmien, ktoré možno v kalendárnom roku udeliť poslancovi zastupiteľstva samosprávneho kraja, ktorý nie je dlhodobo uvoľnený na výkon funkcie, ako aj členovi komisie zastupiteľstva samosprávneho kraja, ktorý nie je poslancom zastupiteľstva samosprávneho kraja, a to uplatnením valorizačného mechanizmu v nadväznosti na  minimálnu mesačnú mzdu, 
•	uviesť ustanovenia zákona o inkompatibilite funkcií predsedu a poslancov zastupiteľstva samosprávneho kraja do súladu s ústavným zákonom č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov,
•	vykonať ďalšie nevyhnutné úpravy a doplnenia, ktoré prispejú k spresneniu niektorých ustanovení zákona.
Keďže koncom roku 2005 sa uskutočnia voľby predsedov a poslancov zastupiteľstiev samosprávnych krajov, bolo by vhodné novelizáciu zákona uskutočniť tak, aby novozvolené orgány samosprávnych krajov mohli postupovať už podľa upraveného znenia zákona, a preto účinnosť novely sa navrhuje od začiatku budúceho roka.
Návrh zákona nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv, vplyv na zamestnanosť ani na podnikateľské prostredie.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými dokumentami, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Vzhľadom na obsah doložky zlučiteľnosti nie je potrebná tabuľka zhody. 

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.   Navrhovateľ právneho predpisu:
Vláda Slovenskej republiky 

2.   Názov návrhu právneho predpisu:
Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov 

3.   Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)	identifikácia predmetu návrhu právneho predpisu z pohľadu Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky: návrh zákona nie je uvedený v Pláne legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2005, 
b)	identifikácia záväzkov vyplývajúcich zo schválených negociačných pozícií v príslušnej kapitole, ktorá je predmetom návrhu právneho predpisu: nie je prioritná podľa záväzkov vyplývajúcich zo schválených negociačných pozícií v príslušnej kapitole.

4.   Problematika návrhu právneho predpisu: 
b)  nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
d)  nie je upravená v práve Európskej únie. 

5.   Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie:
Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu zákona s právom ES/EÚ bezpredmetné.

6.   Gestor:
Bezpredmetné

7.  Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
Nezúčastnili sa

Osobitná časť

K čl. I
K bodu 1:
Pôsobnosť samosprávneho kraja sa dopĺňa aj s ohľadom na reformu zdravotníctva o utváranie podmienok týkajúcich sa rozvoja zdravotníctva. Túto pôsobnosť bude samosprávny kraj zabezpečovať v rámci výkonu samosprávy.

K bodu 2:
Zosúlaďuje sa dosiaľ nejednotná právna terminológia na označenie právneho úkonu, na ktorého základe sa uskutočňuje medzinárodná spolupráca samosprávneho kraja. Rovnaké pojmoslovie (dohoda o medzinárodnej spolupráci) používa aj zákon o obecnom zriadení.

K bodu 3:
Zjednodušuje sa proces schvaľovania dohody o medzinárodnej spolupráci v zastupiteľstve samosprávneho kraja tak, že sa nevyžaduje predchádzajúce schválenie dohody územným celkom alebo orgánom iného štátu. Táto zákonná podmienka sa v praxi neosvedčila a jej odstránením sa uľahčí rozvoj medzinárodnej spolupráce na regionálnej úrovni. 

K bodu 4:
Vzhľadom na zmenený (zúžený) rozsah kompetencií krajského úradu po reorganizácii miestnej štátnej správy, je potrebné zabezpečiť súčinnosť iných miestnych orgánov štátnej správy pri výkone dozoru krajského úradu v oblasti medzinárodnej spolupráce samosprávnych krajov. Príslušný miestny orgán štátnej správy je ten, ktorého pôsobnosti sa týka predmet spolupráce.

K bodom 5 a 6:
Spresňuje sa ustanovenie o prenose úloh štátnej správy zákonom na samosprávny kraj tak, že v súlade s ústavou môže ísť len o prenos niektorých úloh miestnej štátnej správy.
Odstraňuje sa zjavná chyba v § 6 ods. 2 zákona o samosprávnych krajoch pri úprave finančného a iného zabezpečenia štátom prenesených úloh na samosprávny kraj.

K bodu 7:
Ustanovenie sa vypúšťa bez náhrady predovšetkým z dôvodu, že je nesystémovým riešením dozoru výkonnej moci nad normotvorbou samosprávnych krajov. Všeobecne záväzné nariadenia samosprávnych krajov postačuje preskúmavať z hľadiska ich súladu s právnymi predpismi vyššej právnej sily, čo je v právomoci ústavného súdu, ako aj v rámci dozoru prokuratúry. 

K bodu 8:
Samosprávnemu kraju sa vypúšťa povinnosť zasielať jeden výtlačok svojho všeobecne záväzného nariadenia aj krajskému úradu, najmä vzhľadom na rozsah kompetencií, ktoré tento miestny orgán štátnej správy vykonáva. Postačuje, aby samosprávny kraj jeden rovnopis platného nariadenia zaslal obciam na svojom území na účel informovanosti týchto obcí a ich obyvateľov. 
K bodu 9:
Úprava smeruje k tomu, aby zákon taxatívnym spôsobom vymedzil základné úlohy zastupiteľstva samosprávneho kraja. Ďalšie úlohy si môže zastupiteľstvo vyhradiť do svojej pôsobnosti v štatúte samosprávneho kraja s výnimkou úloh, ktoré zákon zveruje predsedovi samosprávneho kraja. 

K bodu 10:
Z pôsobnosti zastupiteľstva samosprávneho kraja sa vypúšťa určenie úloh podpredsedovi samosprávneho kraja, ktoré tento funkcionár nemôže vykonávať v čase neprítomnosti predsedu samosprávneho kraja. Navrhované riešenie súvisí s novou úpravou zastupovania predsedu (§ 16 ods. 8).

K bodu 11:
Z pôsobnosti zastupiteľstva samosprávneho kraja sa vypúšťa určovanie platu hlavnému kontrolórovi, pretože jeho plat upravuje priamo zákon o samosprávnych krajoch (§ 19b).

K bodu 12:
V rámci usporiadania vzťahov medzi orgánmi samosprávneho kraja sa navrhuje, aby vnútornú organizáciu samosprávneho kraja neurčovalo zastupiteľstvo, ale predseda samosprávneho kraja (bod 34). 

K bodu 13:
Zastupiteľstvu samosprávneho kraja sa umožňuje prijať štatút samosprávneho kraja, v ktorom vymedzí ďalšie veci (okrem vecí uvedených v zákone o samosprávnych krajoch) patriace do pôsobnosti zastupiteľského zboru samosprávneho kraja. Zastupiteľstvo si však môže v štatúte vyhradiť len také záležitosti, ktoré zákon o samosprávnych krajoch alebo osobitný zákon nezveruje predsedovi samosprávneho kraja. 

K bodu 14:
Lehota na podpísanie všeobecne záväzného nariadenia a uznesenia zastupiteľstva samosprávneho kraja sa upravuje na desať dní od ich schválenia. Teraz platná trojdňová lehota je neprimerane krátka, najmä s ohľadom na uplatnenie sistačného práva predsedu samosprávneho kraja voči uzneseniu zastupiteľstva. 

K bodu 15:
Ustanovenie sa zosúlaďuje s osobitnými predpismi, predovšetkým s § 136 ods. 1 Zákonníka práce, ktorý vychádza z premisy, že zamestnávateľ poskytuje zamestnancovi na výkon verejnej funkcie pracovné voľno na nevyhnutne potrebný čas bez náhrady mzdy. Uvedená právna úprava značne znižuje opodstatnenosť inštitútu refundácie nákladov zamestnávateľom poslancov samosprávneho kraja, ktorí sú krátkodobo uvoľnení na výkon verejnej funkcie. 

K bodom 16 a 32:
Skúsenosti z praxe ukazujú, že je žiaduce zákonom limitovať výšku odmeny poslanca samosprávneho kraja, ktorý nie je dlhodobo uvoľnený na výkon verejnej funkcie. Preto sa navrhuje ustanoviť hornú hranicu prípadnej odmeny poslanca v príslušnom kalendárnom roku s uplatnením valorizačného mechanizmu v nadväznosti na minimálnu mesačnú mzdu. Toto riešenie sa vzťahuje aj na člena komisie, ktorý nie je poslancom. 

K bodom 17, 23 a 24:
Úprava nezlučiteľnosti funkcie poslanca zastupiteľstva a predsedu samosprávneho kraja s inými funkciami sa zosúlaďuje s čl. 5 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov.

K bodom 18, 19, 25 a 26:
Ide o legislatívno-technické úpravy súvisiace s riešením uvedeným v bodoch 20 a 27.

K bodom 20 a 27:
Z hľadiska komplexnosti úpravy sa vyjadruje, že mandát poslanca samosprávneho kraja a predsedu samosprávneho kraja zaniká aj z dôvodov uvedených v príslušnom ústavnom zákone.

K bodu 21:
Umožňuje sa predsedovi samosprávneho kraja, aby rozhodovanie o právach a povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb v oblasti verejnej správy mohol zveriť v predpise upravujúcom vnútorné pomery samosprávneho kraja príslušnému útvaru úradu samosprávneho kraja. Ide o praktické riešenie problematiky konania za právnickú osobu (samosprávny kraj) v správnych veciach v súlade so všeobecnou úpravou obsiahnutou v § 6 ods. 2 správneho poriadku. Zotrvanie na teraz platnej právnej úprave po decentralizácii kompetencií z orgánov štátnej správy na územnú samosprávu vo veciach rozhodovania o právach a povinnostiach právnych subjektov v oblasti verejnej správy výlučne len predsedom, nie je opodstatnené a spôsobuje v činnosti tohto orgánu samosprávneho kraja značné problémy z dôvodu jeho pracovnej preťaženosti. Navrhovaným riešením sa utvoria podmienky na ďalšie skvalitnenie rozhodovacieho procesu samosprávneho kraja, najmä jeho odborný výkon.

K bodu 22:
Navrhuje sa, aby rozsah zastupovania predsedu samosprávneho kraja jeho podpredsedom určil predseda, pretože je štatutárnym orgánom samosprávneho kraja. Ide totiž o úlohy, v ktorých za samosprávny kraj koná predseda, a preto je opodstatnené, aby predseda určil, ktoré z nich zverí inému subjektu – podpredsedovi samosprávneho kraja. 

K bodom 28, 29 a 35:
Sankčné ustanovenia sa upravujú tak, že subjektom oprávneným uložiť pokutu za porušenie všeobecne záväzného nariadenia samosprávneho kraja je samosprávny kraj; táto právomoc sa teda nebude viazať na osobu predsedu samosprávneho kraja, čo nadväzuje na novú úpravu konania za samosprávny kraj v správnych (administratívnych) vzťahoch.
Z rovnakého dôvodu sa vykonávajú zmeny v rozsahu kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra samosprávneho kraja a v spoločných ustanoveniach zákona o samosprávnych krajoch upravujúcich vzťah k správnemu poriadku.

K bodu 30:
Úprava je potrebná z dôvodu, že vnútornú organizáciu úradu samosprávneho kraja bude určovať predseda samosprávneho kraja. 

K bodu 31:
Osobitný zákon môže ustanoviť povinnosť zastupiteľstva samosprávneho kraja zriadiť komisiu. V súčasnosti tak ustanovuje ústavný zákon č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov. Vzhľadom na uvedené skutočnosti je žiaduce vykonať navrhovanú úpravu. 

K bodu 33:
Z pôsobnosti zastupiteľstva samosprávneho kraja sa vypúšťa určovanie skladby pracovných funkcií v úrade samosprávneho kraja, ktoré v súčasnosti už nie je aktuálne vzhľadom na predpisy upravujúce výkon práce vo verejnom záujme a jeho odmeňovanie.

K bodu 34:
V záujme racionálneho usporiadania a zdokonalenia vzájomných vzťahov medzi orgánmi samosprávneho kraja sa zveruje predsedovi samosprávneho kraja, aby v organizačnom poriadku úradu samosprávneho kraja určil jeho vnútornú organizačnú štruktúru.

K bodu 36:
Ustanovenie sa vypúšťa z dôvodu kolízie zákonov, pretože problematiku upravuje zákon o prokuratúre, najmä § 17 ods. 1 písm. a) iným spôsobom ako zákon o samosprávnych krajoch tak, že orgán verejnej správy, ktorý nemá svoj bezprostredne nadriadený orgán ani dozerajúci orgán, predloží protest prokurátora spolu so spisovým materiálom na rozhodnutie orgánu oprávnenému na rozhodovanie o opravnom prostriedku v poslednom stupni, ak nevyhovie protestu prokurátora v ustanovenej lehote sám alebo ak mu vyhovie iba čiastočne.

K čl. II
Účinnosť zákona sa navrhuje tak, aby sa zabezpečila jeho primeraná legisvakancia.