SYSTÉM FINANČNÉHO RIADENIA EURÓPSKEHO POĽNOHOSPODÁRSKEHO ZÁRUČNÉHO FONDU 

OBSAH

ZOZNAM SKRATIEK ...........................................................................................................	4
VÝKLAD POJMOV ................................................................................................................	5
ÚVOD ........................................................................................................................................8
1.	LEGISLATÍVNY RÁMEC FINANCOVANIA VÝDAVKOV  Z EPZF
2.	ZÁKLADNÁ  CHARAKTERISTIKA  EPZF
2.1.	SPÔSOBY  FINANCOVANIA VÝDAVKOV EPZF
2.2.	VÝDAVKY EPZF
2.3.	PRÍJMY PRIDELENÉ DO ROZPOČTU EPZF
3.	ORGANIZAČNÉ  ZABEZPEČENIE  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  EPZF  REALIZOVANÝCH NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA
3.1.	PRÍSLUŠNÝ ORGÁN
3.2.	ORGÁN FINANČNÉHO RIADENIA
3.3.	AKREDITOVANÁ PLATOBNÁ AGENTÚRA
3.4.	CERTIFIKAČNÝ ORGÁN
3.5.	VÝBOR PRE POĽNOHOSPODÁRSKE FONDY
3.6.	KOORDINAČNÝ ÚTVAR BOJA PROTI PODVODOM
4.	ROZPOČTOVÉ  ZABEZPEČENIE  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  Z  EPZF
4.1.	ROZPOČTOVÉ OBDOBIE
4.2.	ZABEZPEČENIE A REALIZÁCIA VÝDAVKOV NA OPATRENIA FINANCOVANÉ Z EPZF V ROZPOČTE KAPITOLY  MP SR
4.2.1.	Zaradenie prostriedkov EPZF do štátneho rozpočtu
4.2.2.	Programové rozpočtovanie
4.2.3.	Realizácia výdavkov prostredníctvom Štátnej pokladnice
5.	PLATOBNÝ  MECHANIZMUS  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  Z  EPZF
5.1.	PLATOBNÝ MECHANIZMUS VÝDAVKOV FINANCOVANÝCH  NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA
5.2.	POSTUP REALIZÁCIE PLATBY Z EK PRE VÝDAVKY EPZF FINANCOVANÉ NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA (príloha č. 4):
5.3.	SYSTÉM ÚČTOV PRE VÝDAVKY FINANCOVANÉ Z EPZF NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA
5.4.	CHARAKTERISTIKA JEDNOTLIVÝCH VÝDAVKOVÝCH TITULOV Z PLATOBNÉHO HĽADISKA
5.4.1.	PRIAME PLATBY
5.4.2.	TRHOVO ORIENTOVANÉ VÝDAVKY
5.4.3.	REŠTRUKTURALIZÁCIA CUKROVARNÍCKEHO PRIEMYSLU
5.4.4.	ADMINISTROVANIE SYSTÉMU ZÁBEZPIEK
5.5.	POSTUP REALIZÁCIE PLATBY Z EK PRE VÝDAVKY EPZF FINANCOVANÉ NA ZÁKLADE CENTRALIZÁCIE
5.5.1.	Finančné príspevky Spoločenstva na osobitné veterinárne činnosti, inšpekčné činnosti vo veterinárnej oblasti, v oblasti potravín a krmív pre zvieratá, na programy odstránenia chorôb zvierat a dohľad nad nimi ako aj na fytosanitárne činnosti
5.5.2.	Vytvorenie a údržba poľnohospodárskych účtovných informačných systémov
6.	ÚČTOVNÉ  POSTUPY  VZŤAHUJÚCE  SA  NA  PLATBY  Z EPZF
6.1.	FINANČNÉ VÝKAZNÍCTVO, ELEKTRONICKÁ VÝMENA INFORMÁCIÍ A ARCHIVÁCIA
6.2.	OZNAMOVANIE INFORMÁCIÍ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI
6.3.	PREDKLADANIE ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY
6.4.	ZÚČTOVANIE
7.	SANKCIE  A POSTIHY  V PRÍPADOCH  NEOPRÁVNENÉHO  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  Z EPZF
7.1.	ZNÍŽENIE ALEBO DOČASNÉ POZASTAVENIE PLATIEB
7.2.	ROZHODNUTIE O ZAMIETNUTÍ FINANCOVANIA
8.	NEZROVNALOSTI
8.1.	HLÁSENIE NEZROVNALOSTÍ
8.2.	VRÁTENIE PROSTRIEDKOV
ZOZNAM PRÍLOH ...............................................................................................................65	

ZOZNAM SKRATIEK
AGRIFIN	pracovná skupina pre finančné poľnohospodárske otázky pri Rade EÚ 
CO	certifikačný orgán
č.	číslo
čl.	článok
DG AGRI	Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
ECB	Európska centrálna banka
EHS	Európske hospodárske spoločenstvo
EK	Európska komisia
EPFRV	Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka
EPUZF	Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond
EPZF	Európsky poľnohospodársky záručný fond
ES	európske spoločenstvá
EUR	menová jednotka Európskej menovej únie
EÚ	Európska únia
ha	hektár
ISPÚ	Informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva
JCD	jednotná colná deklarácia
kg	kilogram
max.	maximálne
MF SR	Ministerstvo financií Slovenskej republiky
mil.	milión
MP SR	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
napr.	napríklad
obj.	objemový
ods.	odsek
OLAF	Európsky úrad pre boj proti podvodom
OFR	orgán finančného riadenia
OP	operačný program
OV	organizácia výrobcov
PA	platobná agentúra
PO	príslušný orgán
PPA	Pôdohospodárska platobná agentúra
PRV	program rozvoja vidieka 
resp.	respektíve
RO	riadiaci orgán
SKK	slovenská koruna
SOT	spoločná organizácia trhu
SPP	Spoločná poľnohospodárska politika Európskej únie
SR	Slovenská republika
SV	skupina výrobcov
ŠP	Štátna pokladnica
t	tona
ÚKSÚP	Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky
VÚEPP	Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva
Z. z.	Zbierka zákonov Slovenskej republiky

VÝKLAD POJMOV
Certifikácia – preskúmanie postupov a vzorov transakcií, ktoré zahŕňa aj zhodnotenie administratívnej štruktúry platobnej agentúry z hľadiska zabezpečenia súladu s pravidlami Spoločenstva pred realizáciou platieb, s cieľom potvrdenia správnosti, úplnosti a presnosti účtovnej závierky, ktorá sa pravidelne predkladá Komisii.
Certifikačný orgán – subjekt verejného práva alebo súkromného práva, určený členským štátom, zodpovedný za certifikáciu účtov akreditovaných platobných agentúr, pokiaľ ide o ich pravdivosť, úplnosť a presnosť, so zohľadnením zavedeného systému riadenia a kontroly. V podmienkach SR je certifikačným orgánom spoločnosť Deloitte Audit, s. r. o. Bratislava.
Dočasný reštrukturalizačný fond v sektore cukru – fond založený s cieľom reštrukturalizácie cukrovarníckeho sektora v EÚ. Jeho príjmom sú dočasné reštrukturalizačné sumy, ktoré platia na hospodársky rok za tonu kvóty tie podniky, ktorým sa udelila kvóta.  Financujú sa z neho výdavky týkajúce sa režimu reštrukturalizácie cukrovarníckeho priemyslu. Tvorí súčasť Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu.
Európsky poľnohospodársky záručný fond (European Agricultural Guarantee Fund - EAGF, ďalej len „EPZF“) – jeden z hlavných nástrojov Spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie, ktorého cieľom je financovať priame podpory a podpory trhových opatrení.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (European Anti-Fraud Office, ďalej len „OLAF“) - inštitúcia Európskej komisie, ktorej hlavným poslaním je ochrana finančných záujmov Európskej únie, boj proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nesprávnym aktivitám vrátane zneužitia úradnej moci v rámci inštitúcií Európskej únie. 
Licencia – povolenie vydávané PPA, na ktorého základe vzniká žiadateľovi záväzok zabezpečiť dovoz, resp. vývoz stanoveného množstva príslušných výrobkov alebo tovaru počas stanovenej doby platnosti.
Mesačná platba – forma platby, ktorou sprístupňuje Komisia Slovenskej republike prostriedky potrebné na financovanie výdavkov realizovaných v kontexte spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Spoločenstvom.
Mesačné vyhlásenie o výdavkoch EPZF – dokument, ktorý vypracováva Pôdohospodárska platobná agentúra podľa vzoru uvedeného v prílohe II nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006 a predkladá ho Komisii najneskôr do 10. kalendárneho dňa mesiaca nasledujúceho po mesiaci ich zaúčtovania v účtovníctve PPA. Mesačné vyhlásenie o výdavkoch podpísané akreditovanou platobnou agentúrou slúži ako žiadosť Slovenskej republiky o mesačnú platbu. 
Nezrovnalosť – akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo SR vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, čoho dôsledkom je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu spoločenstiev, rozpočtov nimi spravovaných alebo finančných prostriedkov štátneho rozpočtu SR, buď zmenšením, alebo stratou výnosov plynúcich z vlastných zdrojov vyberaných priamo v mene spoločenstiev alebo účtovaním neoprávnenej výdajovej položky v rámci rozpočtu Spoločenstva alebo štátneho rozpočtu SR.
Operačný program – je podnikateľský zámer organizácie výrobcov v sektore ovocia a zeleniny, ktorý stanovuje opatrenia a konkrétne činnosti, ktoré počas troch až piatich rokov vykonáva organizácia výrobcov  pre svojich členov v záujme dosiahnutia rozvoja organizácie výrobcov a plnenia cieľov ustanovených v nariadeniach Spoločenstva.
Organizácia výrobcov v sektore ovocia a zeleniny je akákoľvek právnická osoba alebo jasne vymedzená časť právnickej osoby, ktorá sa zriadila z podnetu poľnohospodárov, ktorí sú pestovateľmi jedného alebo viacerých výrobkov ovocia a zeleniny alebo výrobkov určených výlučne na spracovanie a získali uznanie od MP SR. Jej cieľom je znižovanie výrobných nákladov a uvádzanie výrobkov na trh, používanie ekologicky vhodných metód pestovania, výrobných technológií, najmä s cieľom ochrany kvality vody, pôdy a krajiny a zachovania biodiverzity. Minimálne obdobie členstva výrobcu nesmie byť menej ako jeden rok. Minimálny počet výrobcov združených v OV je päť.  Príjemcom dotácie v rámci SOT je OV.
Orgán vykonávajúci kontrolu, finančnú kontrolu a audit – subjekt, ktorý je v súlade s legislatívou Európskeho spoločenstva a Slovenskej republiky oprávnený vykonávať kontroly podpôr z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu a príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu, a to najmä platobná agentúra, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, certifikačný orgán, audítori Európskej komisie, Európsky dvor audítorov, Najvyšší kontrolný úrad SR, Ministerstvo financií SR v rámci vykonávania vládneho auditu v zmysle zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Oprávnené výdavky – výdavky financované v kontexte spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Spoločenstvom alebo centralizovaným spôsobom sú oprávnené na príspevok z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu, ak boli realizované v súlade s právom Spoločenstva.
Orgán finančného riadenia – orgán zodpovedný za koordináciu finančného riadenia a metodické usmerňovanie subjektov zapojených do procesu implementácie podpôr poskytovaných z EPZF a za zabezpečenie komunikácie medzi Komisiou a Slovenskou republikou v oblasti finančného riadenia podpôr financovaných z EPZF. Je ním Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky, sekcia pôdohospodárskej politiky a rozpočtu. 
Platobná agentúra – útvar alebo orgán členského štátu, ktorý zodpovedá za platby príjemcom a poskytuje dostatočné záruky, že žiadosti o podporu z EPZF financované na základe spoločného riadenia SR a EÚ sú v súlade s pravidlami Spoločenstva, platby presne a vyčerpávajúco zúčtované, kontroly ustanovené predpismi ES vykonané a požadované dokumenty predkladané, prístupné a uchované vrátane elektronických dokumentov v zmysle pravidiel ES. V podmienkach SR je platobnou agentúrou pre financovanie výdavkov z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu Pôdohospodárska platobná agentúra.
Príjemca – subjekt, orgán alebo podnik, verejný alebo súkromný, prípadne verejno-súkromné partnerstvo, ktorý/é prijíma podporu z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu a z príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. 
Príslušný orgán – orgán na úrovni ministerstva, ktorý je oprávnený na základe preskúmania akreditačných kritérií vydávať a odoberať akreditáciu platobnej agentúry a vykonávať úlohy, ktoré mu boli pridelené nariadením Komisie (ES) č. 885/2006. V podmienkach SR je príslušným orgánom Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky, sekcia rozvoja vidieka.
Rozhodnutie o poskytnutí podpory – právny dokument, ktorý obsahuje údaje o výške podpory pre príjemcu a náležitosti, ktoré sú určené zákonom č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení a doplnení neskorších predpisov. Na schvaľovanie podpory pre príjemcu sa uplatňuje správny poriadok v súlade s uvedeným zákonom. 
Skupina výrobcov - akákoľvek právnická osoba alebo jasne vymedzená časť právnickej osoby zriadená z podnetu poľnohospodárov, ktorí sú pestovateľmi jedného alebo viacerých výrobkov ovocia a zeleniny alebo výrobkov určených výlučne na spracovanie a  získala predbežné uznanie od MP SR. Na to, aby sa skupina výrobcov mohla kvalifikovať ako organizácia výrobcov, plní úlohy rozpracované v pláne na dosiahnutie uznania. Schválenie plánu a jeho realizácia signalizuje začiatok prechodného obdobia. Dĺžka prechodného obdobia bude najviac päť rokov. SV v systéme SOT je zároveň príjemca dotácie.
Systém finančného riadenia EPZF – komplex na seba nadväzujúcich a vzájomne prepojených podsystémov a činností, ktorých prostredníctvom sa zabezpečuje zodpovedné a prehľadné finančné plánovanie, rozpočtovanie, účtovanie, výkazníctvo, platba príjemcom, sledovanie finančných tokov, kontrola a overovanie pri realizácii podpory z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu s cieľom hospodárneho, efektívneho a účinného využívania prostriedkov EÚ a príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. 
Štátna pokladnica – orgán štátnej správy zriadený v zmysle zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov zabezpečujúci sústavu činností v rámci systému Štátnej pokladnice, najmä centralizáciu riadenia verejných financií, realizáciu rozpočtu subjektov verejnej správy, vedenie a správu účtov klientov a realizáciu platobného styku klientov. 
Účtovná závierka – výsledný stav finančných transakcií vychádzajúci z účtovníctva akreditovanej platobnej agentúry pre príslušné obdobie, ktorý sa spolu s vyhlásením o vierohodnosti, doplňujúcimi informáciami k účtovnej závierke a certifikačnou správou zasiela Komisii. 
Účtovný doklad – doklad definovaný v § 10 ods. 1 zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v platnom znení. 
Vývozná náhrada – finančná čiastka, ktorú je možné poskytnúť pri vývoze určitých poľnohospodárskych a spracovaných poľnohospodárskych výrobkov do tretích krajín.
Vývozca – pre potreby vývozných náhrad je to fyzická alebo právnická osoba, ktorá má nárok na vývoznú náhradu. V prípadoch, kedy sa musí alebo môže použiť vývozná licencia s vopred stanovenou náhradou, nárok na náhradu má držiteľ, alebo kde to prichádza do úvahy, nadobúdateľ licencie. 
Žiadosť o poskytnutie podpory – akýkoľvek druh žiadosti predkladaný príjemcom akreditovanej platobnej agentúre na získanie finančnej podpory z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu.

Ú V O D

Jednotný právny rámec pre financovanie Spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej „SPP“) v období finančnej perspektívy rokov 2007 - 2013 ustanovuje  nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky. 
V súlade s článkom 2 tohto nariadenia, s cieľom zabezpečiť financovanie rôznych opatrení tejto politiky a zvýšiť transparentnosť tohto financovania, bol Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond rozčlenený na dva nové samostatné fondy: 
•	Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) 
(European Agricultural Guarantee Fund - EAGF) a
•	Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV)
(European Agricultural Fund for Rural Development – EAFRD). 

Obidva fondy sú súčasťou všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev, pričom Európsky poľnohospodársky záručný fond je zameraný na priame podpory a podporu trhových opatrení a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka je určený na financovanie programov rozvoja vidieka.

1.	LEGISLATÍVNY RÁMEC FINANCOVANIA VÝDAVKOV  Z EPZF
Systém finančného riadenia EPZF pre programové obdobie rokov 2007 – 2013 je vypracovaný v súlade s právnymi predpismi Európskych spoločenstiev (ďalej len „ES“), Slovenskej republiky a inými dokumentmi, najmä:
a)	Medzinárodné dohody
•	Zmluva o Európskej únii, 1993;
•	Európska dohoda o pridružení uzatvorená medzi európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Slovenskou republikou na strane druhej podpísaná dňa 4. 10. 1993. Dohoda nadobudla platnosť 1. februára 1995. Všeobecnú záväznosť nadobudla uverejnením v Zbierke zákonov SR 10. júna 1997 vo forme oznámenia MZV SR č. 158/1997 Z. z.;
•	Rámcová dohoda medzi Európskou komisiou a vládou Slovenskej republiky o úprave podmienok pre technický, legislatívny a administratívny rámec, na ktorého základe budú vykonávané opatrenia súvisiace s financovaním programov pomoci v SR, podpísaná dňa 10. mája 1994;
•	Zmluva o pristúpení k Európskej únii podpísaná dňa 16. apríla 2003;
b)	Základné právne predpisy ES
ba)	Všeobecné nariadenia
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky v platnom znení (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 883/2006 o podrobných podmienkach uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1290/2006, pokiaľ ide o vedenie účtov platobných agentúr, vyhlásenia o výdavkoch a príjmoch a podmienky úhrady výdavkov z fondov EPZF a EPFRV v platnom znení (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 883/2006“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 884/2006 o pravidlách uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005, pokiaľ ide o financovanie intervenčných opatrení vo forme verejného skladovania Európskym poľnohospodárskym záručným fondom (EPZF) a zaúčtovanie operácií verejného skladovania platobnými agentúrami členských štátov v platnom znení (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 884/2006“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 885/2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005, pokiaľ ide o akreditáciu platobných agentúr a iných orgánov a zúčtovania EPZF a EPFRV v platnom znení (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 885/2006“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. ..../...., ktorým sa ustanovuje forma a obsah účtovných údajov predkladaných Komisii na účely zúčtovania EPZF a EPFRV, ako aj na účely monitorovania a prognóz;
•	Nariadenie Rady (ES) č. 2808/98, ustanovujúce podrobné pravidlá pre uplatňovanie poľnohospodárskeho menového systému pre euro v poľnohospodárstve;
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1913/2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania poľnohospodárskeho menového systému pre euro v poľnohospodárstve a ktorým sa menia a dopĺňajú určité nariadenia v platnom znení (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1913/2006“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1848/2006 o nezrovnalostiach a vymáhaní súm neoprávnene vyplatených v súvislosti s financovaním Spoločnej poľnohospodárskej politiky, o organizácii informačného systému v tejto oblasti a o zrušení nariadenia (EHS) č. 595/91 (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1848/2006“);
•	Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev;
bb)	Nariadenia upravujúce financovanie opatrení z EPZF
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa menia  a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/1993, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 796/2004, ktoré ustanovuje podrobné pravidlá na uplatňovanie krížového plnenia, modulácie a integrovaného správneho a kontrolného systému uvedeného v nariadení Rady (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pre režimy priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 796/2004“); 
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 795/2004, ktorým sa ustanovujú predpisy na vykonávanie schémy jednotných platieb ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 1782/2003, ktorým sa ustanovujú spoločné predpisy pre schémy priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a určité podporné schémy pre poľnohospodárov (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 795/2004“) ;
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1973/2004, ustanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 o schémach podpory stanovených v hlavách IV a IVa tohto nariadenia a využití pozemkov vyňatých z produkcie na výrobu surovín (ďalej len „ nariadenie Komisie (ES) č. 1973/2004“) ;
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky v platnom znení (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007“);
•	Nariadenie Rady (EHS) č. 1883/78, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre financovanie intervencií záručnou sekciou Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (ďalej len „nariadenie Rady (EHS) č. 1883/78“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1898/2005, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999, pokiaľ ide o opatrenia na predaj smotany, masla a koncentrovaného masla na trhu Spoločenstva ;
•	Nariadenie Rady (ES) č. 320/2006, ktorým sa ustanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve (ďalej len „nariadenie Rady (ES) 320/2006“) ;
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 968/2006, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 320/2006, ktorým sa ustanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 968/2006“); 
•	Nariadenie Rady (ES) č. 3448/1993, ustanovujúce obchodné opatrenia uplatňované na niektoré tovary vznikajúce spracovaním poľnohospodárskych výrobkov (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 3448/1993“); 
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 800/1999, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných náhrad na poľnohospodárske výrobky v platnom znení (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 800/1999“); 
•	Nariadenie Komisie (ES) č.1208/2007,  ktorým sa stanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 800/1999, pokiaľ ide o určenie sadzby náhrad za mlieko a mliečne výrobky v prípade dodávok uvedených v článkoch 36 a 44 uvedeného nariadenia a vykonaných od 1. do 14. júna 2007 (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1208/2007“); 
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93 v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady na určité poľnohospodárske výrobky, vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I zmluvy, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1043/2005“); 
•	Nariadenie Komisie (EHS) č. 3846/1987, ktorým sa ustanovuje nomenklatúra poľnohospodárskych výrobkov pre vývozné náhrady v platnom znení;
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 2220/85, ktorým sa stanovujú spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie systému zábezpek pre poľnohospodárske výrobky v platnom znení (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 2200/85“); 
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1291/2000 z 9. júna 2000, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania systému dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1291/2000“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 800/1999, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných náhrad na poľnohospodárske výrobky (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 800/1999“);
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 2707/2000, ktoré stanovuje pravidlá na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 o pomoci Spoločenstva pri poskytovaní mlieka a mliečnych výrobkov žiakom vo vzdelávacích inštitúciách v platnom znení (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 2707/2000“); 
•	Nariadenie Rady (ES) č. 2200/1996 o spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 2200/1996“);
•	Nariadenie Rady (ES)  č. 2201/1996  o spoločnej organizácii trhu s výrobkami zo spracovaného ovocia a zeleniny (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 2201/1996“);;
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) 2201/96 a (ES) č.1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007“); 
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1182/2007, ktorým sa stanovujú  osobitné pravidlá pre sektor ovocia a zeleniny a menia a dopĺňajú smernice 2001/112/ES a 2001/113/ES a nariadenia (EHS) č. 827/68, (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96, (ES) č. 2826/2000, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 318/2006 a zrušuje nariadenie (ES) č. 2202/96 (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 1182/2007“); 
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999“); 
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1227/2000 ustanovujúce podrobné pravidlá pre uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom s ohľadom na výrobný potenciál (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1227/2000“); 
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1623/2000 stanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom vzhľadom na trhový mechanizmus (ďalej len „nariadenie Komisie (ES) č. 1623/2000“); 
•	Nariadenie Rady (ES) č. 3/2008 zo 17. decembra 2007 o informačných a propagačných akciách na podporu poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v tretích krajinách (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 3/2008“) ;
bc)	Nariadenia upravujúce všeobecný rozpočet ES
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (ďalej len „nariadenie Rady (ES) č. 1605/2002“);
•	Nariadenie Európskej komisie (ES) č. 2342/2002 stanovujúce podrobné pravidlá pre implementáciu nariadenia Rady (ES) č. 1605/2002 o finančnom nariadení vzťahujúcom sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev;
bd)	Ostatné relevantné právne predpisy ES
•	Nariadenie Rady (ES) č. 2185/96 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Európskou komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi;
c)	Základné právne predpisy SR
ca)	Podpora pôdohospodárstva a rozvoja vidieka
•	Zákon č. 543/2007 Z. z. o pôsobnosti orgánov štátnej správy pri poskytovaní podpory v pôdohospodárstve a rozvoji vidieka (ďalej len „zákon č. 543/2007 Z. z.“);
•	Zásady vlády Slovenskej republiky o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva;
•	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 81/2007 Z. z. o podmienkach poskytovania podpory v poľnohospodárstve formou jednotnej platby na plochu (ďalej len „nariadenie vlády SR č. 81/2007 Z. z.“);
•	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 82/2007 Z. z. o podmienkach poskytovania podpory v poľnohospodárstve formou osobitnej platby na cukor (ďalej len „nariadenie vlády SR č. 82/2007 Z. z.“) ;
•	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 158/2007 Z. z. o podmienkach poskytovania podpory v poľnohospodárstve formou platby na pestovanie energetických plodín v platnom znení (ďalej len „nariadenie vlády SR č. 158/2007 Z. z.“);
•	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. ....../...... Z. z. o podmienkach poskytovania  podpory v poľnohospodárstve formou prechodnej platby na rajčiaky a osobitnej platby na ovocie a zeleninu (ďalej len „nariadenie vlády SR č. ...../......Z. z.“);
•	Nariadenie vlády Slovenskej republiky z .... 2008 o podmienkach výberu žiadostí o zaradenie do opatrenia na agroenvironmentálne platby a o podmienkach poskytovania agroenvironmentálnych platieb;
•	Zákon č. 182/2005 Z. z., o vinohradníctve a vinárstve v platnom znení (ďalej len „zákon č. 182/2005 Z. z.“); 
•	Vyhláška MP SR č. 231/2005 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona č. 182/2005 Z. z. o vinohradníctve a vinárstve (ďalej len „vyhláška MP SR č. 231/2005 Z. z.“); 
•	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 412/2007 Z. z. o poskytovaní pomoci na podporu spotreby mlieka a mliečnych výrobkov pre deti v predškolských zariadeniach a pre žiakov s povinnou školskou dochádzkou (ďalej len „nariadenie vlády SR č. 412/2007 Z. z.);
•	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 422/2007 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky na poskytovanie podpory pri vykonávaní opatrení na zlepšenie podmienok pre produkciu a obchodovanie s včelími produktmi (ďalej len „nariadenie vlády SR č. 422/2007 Z. z.);
•	Zákon č. 491/2001 Z. z. o organizovaní trhu s vybranými poľnohospodárskymi výrobkami v platnom znení (ďalej len „zákon č. 491/2001 Z. z.“); 
cb)	Rozpočtové pravidlá a štátna pokladnica
•	Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení  (ďalej len „zákon č. 523/2004 Z. z.“);
•	Zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení (ďalej len „zákon č. 291/2002 Z. z.“);
cc)	ostatné relevantné právne predpisy SR
•	Zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v platnom znení (ďalej len „zákon č. 431/2002 Z. z.“);
•	Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v platnom znení;
•	Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v platnom znení (ďalej len „zákon č. 71/1967 Zb.“);
•	Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v platnom znení;
•	Zákon č. 275/2006 Z. z. o informačnom systéme verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov;
•	Zákon č. 416/2004 Z. z. o Úradnom vestníku EÚ v znení zákona 606/2004 Z. z. ;
•	Zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení.

2.	ZÁKLADNÁ  CHARAKTERISTIKA  EPZF
2.1.	SPÔSOBY  FINANCOVANIA VÝDAVKOV EPZF
V súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 financuje EPZF výdavky dvomi spôsobmi:
a)	na základe spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Spoločenstvom;
b)	centralizovaným spôsobom.

Spoločné riadenie 
Prostriedky financované na základe spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Spoločenstvom uhrádza Európska komisia (ďalej len „Komisia“) Slovenskej republike (ďalej len „SR“) vo forme mesačných platieb, a to na základe výdavkov realizovaných Pôdohospodárskou platobnou agentúrou (podkapitola 3.3) počas referenčného obdobia (zvyčajne kalendárny mesiac, bližšie v podkapitole 5.1). 
Až do vyplatenia mesačných platieb Komisiou prostriedky potrebné na realizáciu výdavkov (podkapitola 2.2) zabezpečujú členské štáty podľa potrieb akreditovaných platobných agentúr v rámci limitu výdavkov schválených na príslušný rozpočtový rok. Komisia rozhoduje o mesačných platbách pre daný členský štát po prerokovaní vo Výbore pre poľnohospodárske fondy (podkapitola 3.5), pričom zohľadňuje ich prípadné zníženia a pozastavenia. 

Centralizované riadenie
Pri výdavkoch EPZF financovaných na základe centralizácie má Komisia priamy vzťah s príjemcom pomoci, to znamená, že prostriedky EPZF sú vyplácané priamo príjemcovi na základe jeho žiadosti, resp. po splnení podmienok stanovených v príslušných legislatívnych predpisoch EÚ. Ide teda o vyplácanie pomoci z EPZF bez sprostredkovateľa – platobnej agentúry, pričom za  správnosť vyplatenia prostriedkov zodpovedá Komisia na rozdiel od spoločného riadenia, kde je táto zodpovednosť pridelená členskému štátu. 
2.2.	VÝDAVKY EPZF
Európsky poľnohospodársky záručný fond financuje:
a)	na základe spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Spoločenstvom:
•	náhrady stanovené za vývoz poľnohospodárskych produktov do tretích krajín;
•	intervencie určené na reguláciu poľnohospodárskych trhov;
•	produkčné podpory;
•	priame platby poľnohospodárom v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky;
•	informačné a propagačné opatrenia pre poľnohospodárske produkty na vnútornom trhu Spoločenstva a v tretích krajinách; 
•	reštrukturalizačnú pomoc, pomoc na diverzifikáciu, dodatočnú pomoc na diverzifikáciu a prechodnú pomoc v zmysle nariadenia (ES) č. 320/2006, ktorým sa ustanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve.
b) 	na základe centralizácie:
•	finančné príspevky Spoločenstva na osobitné veterinárne činnosti, inšpekčné činnosti vo veterinárnej oblasti, v oblasti potravín a krmív pre zvieratá, na programy odstránenia chorôb zvierat a dohľad nad nimi ako aj na fytosanitárne činnosti;
•	podporu predaja poľnohospodárskych produktov vykonávanú priamo Komisiou alebo medzinárodnými organizáciami;
•	opatrenia na zachovanie, charakterizáciu, zber a používanie genetických zdrojov v poľnohospodárstve;
•	zavedenie a údržbu poľnohospodárskych účtovných informačných systémov;
•	systémy poľnohospodárskeho prieskumu vrátane prieskumov o štruktúre poľnohospodárskych prevádzok;
•	výdavky súvisiace s trhmi rybného hospodárstva.

Okrem uvedených výdavkov môže EPZF centralizovaným spôsobom z podnetu Komisie a/alebo v jej mene financovať prípravu, monitorovanie, administratívnu a technickú podporu, hodnotenie, audit a kontroly potrebné na vykonávanie SPP.
2.3.	PRÍJMY PRIDELENÉ DO ROZPOČTU EPZF
Za príjmy pridelené do rozpočtu EPZF sa považujú:
a)	čiastky vymožené následkom nezrovnalostí alebo nedbanlivostí a úroky s nimi spojené v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 1848/2006;
b)	poplatky za nadbytočné množstvo mlieka a mliečnych výrobkov, ktoré sa uvádzajú na trh nad rámec národnej kvóty (osobitne na dodávky a na priamy predaj) v zmysle čl. 78 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007;
c)	čiastky vyplývajúce z rozhodnutia o zúčtovaní účtovných závierok v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006;
d)	čiastky týkajúce sa dočasnej reštrukturalizačnej sumy v sektore cukru v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 320/2006, ktorým sa ustanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve;
e)	čiastky splatné do rozpočtu Spoločenstva, ktoré boli prijaté následkom penále alebo sankcií v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 796/2004;
f)	čiastky zodpovedajúce zníženiam alebo vylúčeniam platieb uplatnených v súlade s pravidlami týkajúcimi sa krížového plnenia stanoveného v hlave II kapitole 1 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003.

3.	ORGANIZAČNÉ  ZABEZPEČENIE  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  EPZF  REALIZOVANÝCH NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA   

Do procesu organizačného zabezpečenia financovania výdavkov poskytnutých z EPZF sú zapojené nasledovné subjekty (príloha 1):

•	príslušný orgán;
•	orgán finančného riadenia;
•	akreditovaná platobná agentúra;
•	certifikačný orgán;
•	výbor pre poľnohospodárske fondy;
•	koordinačný útvar boja proti podvodom.
3.1.	PRÍSLUŠNÝ ORGÁN
Vo vzťahu k orgánom EÚ vykonáva a zabezpečuje úlohy príslušného orgánu (ďalej len „PO“) pre EPZF v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006 Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „MP SR“). V rámci organizačnej štruktúry MP SR zabezpečuje úlohy PO sekcia rozvoja vidieka .
Úlohy PO:
a)	udeľuje a odníma akreditáciu na činnosť platobnej agentúre; 
b)	prostredníctvom úradného aktu rozhoduje o akreditácii platobnej agentúry na základe preskúmania akreditačných kritérií. Preskúmanie vykonáva orgán nezávislý od platobnej agentúry a zahŕňa najmä dojednania týkajúce sa:
•	povoľovania a vykonávania platieb,
•	zabezpečenia rozpočtu Spoločenstva,
•	bezpečnosti informačných systémov,
•	vedenia účtovných záznamov,
•	rozdelenia povinností a dostatočnosti vnútorných a vonkajších kontrol v súvislosti s transakciami financovanými EPZF;
c)	dohliada na platobnú agentúru, preskúmava akreditáciu platobnej agentúry, každé 3 roky písomne oznámi Komisii výsledky svojho dohľadu a určí, či platobná agentúra naďalej spĺňa akreditačné kritériá;
d)	určuje skúšobnú lehotu na akreditáciu platobnej agentúry a vypracuje plán na odstránenie nedostatkov v lehote, ktorá sa stanoví podľa závažnosti problému (max. 12 mesiacov od dátumu, keď sa začína skúšobná lehota na akreditáciu) v prípade, že akreditovaná platobná agentúra nedodržiava jedno alebo viaceré akreditačné kritériá;
e)	určuje certifikačný orgán podľa čl. 5 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006;
f)	vypracuje vnútorný manuál PO a dodržiava ho;
g)	informuje Komisiu o každom pláne na odstránenie nedostatkov;
h)	ak dôjde k odobratiu akreditácie, neodkladne akredituje inú platobnú agentúru s cieľom zabezpečiť, aby sa platby príjemcom neprerušili;
i)	po konzultácii s orgánom finančného riadenia predkladá žiadosť o začatie zmierovacieho konania v súlade s kapitolou 3 nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006.
3.2.	ORGÁN FINANČNÉHO RIADENIA
Podľa § 3 zákona č. 543/2007 Z. z. o pôsobnosti orgánov štátnej správy pri poskytovaní podpory v pôdohospodárstve a rozvoji vidieka MP SR vykonáva finančné riadenie podpôr poskytovaných z EPZF.
MP SR je v zmysle návrhu zásad vlády SR o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva orgánom finančného riadenia (ďalej len „OFR“) pre oblasť podpory z EPZF. 
V podmienkach MP SR vykonáva úlohu OFR sekcia pôdohospodárskej politiky a rozpočtu. OFR je zodpovedný za prijímanie potrebných opatrení pri metodickom usmerňovaní všetkých subjektov zahrnutých v procese finančného riadenia EPZF pre výdavky financované na základe spoločného riadenia.
OFR zodpovedá za 
a)	vypracovanie Systému finančného riadenia EPZF, jeho aktualizáciu a predkladanie zmien v systéme finančného riadenia ministrovi pôdohospodárstva SR na schválenie;
b)	poskytovanie výnimiek zo Systému finančného riadenia EPZF na základe oprávnených a riadne odôvodnených žiadostí schválených ministrom pôdohospodárstva SR;
c)	evidovanie poskytnutých výnimiek zo Systému finančného riadenia EPZF;
d)	vydávanie usmernení k finančnému riadeniu EPZF;
e)	metodické usmerňovanie subjektov zapojených do procesu implementácie podpôr poskytovaných z EPZF;
f)	  	zabezpečenie komunikácie medzi Komisiou a SR v oblasti finančného riadenia podpôr financovaných z EPZF;
g)	účasť svojho zástupcu na zasadnutiach poradných výborov Komisie – Výboru pre poľnohospodárske fondy a pracovnej skupiny pre finančné poľnohospodárske otázky – AGRIFIN pri Rade EÚ;
h)	vypracovanie vnútorného manuálu OFR a jeho dodržiavanie;
i)	zriadenie osobitného mimorozpočtového účtu pre prostriedky EPZF (ďalej len „osobitný mimorozpočtový účet MP SR“) v ŠP pre financovanie podpôr z EPZF v rozsahu dohodnutom s Ministerstvom financií SR (ďalej len „MF SR“) v súlade s ustanovením § 20 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z.;
j)	koordináciu prípravy všetkých pracovných a účtovných postupov súvisiacich s príjmom mesačných platieb (podkapitola 5.1) a výkonu týchto činností;
k)	príjem rozpočtových prostriedkov od Komisie na osobitný mimorozpočtový účet MP SR;
l)	rozpočtovanie prostriedkov zo zdrojov EPZF a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie v štátnom rozpočte pre príslušný rok;
m)	prevod prostriedkov EPZF z osobitného mimorozpočtového účtu MP SR na účty platobnej agentúry;
n)	účtovanie platieb súvisiacich s pohybom na osobitnom mimorozpočtovom účte MP SR;
o)	vykonávanie dozoru nad finančnými tokmi týkajúcimi sa prostriedkov EPZF;
p)	koordináciu organizačných útvarov MP SR a platobnej agentúry pri finančnom riadení EPZF;
q)	pravidelné sledovanie čerpania výdavkov EPZF a predikcia ich vývoja v príslušnom rozpočtovom období;
r)	tvorbu plánov čerpania výdavkov na budúce obdobie;
s)	overovanie hlásení o výdavkoch, ktoré zasiela platobná agentúra Komisii;
t)	vypracovanie a predloženie správy o zistenej nezrovnalosti platobnej agentúre, PO, CO a príjemcovi najneskôr do 5 pracovných dní od jej zistenia;
u)	vypracovanie a predloženie správy z akejkoľvek vykonanej kontroly, ktorá súvisí s operáciami vybranými na financovanie z EPZF, do 10 pracovných dní certifikačnému orgánu;
v)	navrhovanie hodnotiacich kritérií pre výber certifikačného orgánu, hodnotenie výsledkov jeho činnosti, zabezpečenie komunikácie a spolupráce MP SR s certifikačným orgánom a zabezpečenie prijímania opatrení v oblasti finančného riadenia EPZF na národnej úrovni v súvislosti s výsledkami certifikácie;
w)	archiváciu podporných dokumentov týkajúcich sa výdavkov a príjmov v rámci podpôr poskytovaných z EPZF pre potreby Komisie. 
3.3.		AKREDITOVANÁ PLATOBNÁ AGENTÚRA
Existencia akreditovanej platobnej agentúry je nevyhnutnou podmienkou na to, aby boli SR vyplatené tie výdavky EPZF, ktoré sú financované na základe spoločného riadenia SR a EÚ. Akreditáciu platobnej agentúry (ďalej len „PA“) je oprávnený vydávať PO na základe preskúmania akreditačných kritérií. Akreditačné kritériá sú stanovené v prílohe I nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006 a týkajú sa:
•	vnútorného prostredia;
•	kontrolných činností;
•	informácií a rozhodovania;
•	monitorovania.
Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 je PA povinná poskytovať dostatočné záruky, pokiaľ ide o platby, ktoré uskutočňuje, ako aj o oznamovanie a uchovávanie informácií, že:
•	oprávnenosť žiadostí, ako aj ich súlad s pravidlami Spoločenstva sú kontrolované pred oprávnením platby;
•	realizované platby sú presne a vyčerpávajúco zúčtované;
•	sú vykonané kontroly ustanovené právnymi predpismi Spoločenstva;
•	požadované dokumenty sú predložené v lehotách a vo forme stanovenej podľa pravidiel Spoločenstva;
•	dokumenty sú prístupné a zachované takým spôsobom, aby bola zaručená ich stála úplnosť, platnosť a čitateľnosť vrátane elektronických dokumentov v zmysle pravidiel Spoločenstva.
PA môže s výnimkou vyplácania platieb všetky vyššie uvedené činnosti delegovať na iný subjekt. Ak akreditovaná PA nesplní alebo nespĺňa jednu alebo viacero z vyššie uvedených podmienok, PO jej odoberie akreditáciu, pokiaľ PA nevykoná potrebné zmeny v lehote stanovenej v závislosti od závažnosti problému a neodkladne akredituje inú PA s cieľom zabezpečiť, aby sa platby príjemcom neprerušili.
V podmienkach SR plní úlohy PA Pôdohospodárska platobná agentúra. Jej postavenie a pôsobnosť upravuje zákon č. 543/2007 Z. z. o pôsobnosti orgánov štátnej správy pri poskytovaní podpory v pôdohospodárstve a rozvoji vidieka. 
Medzi hlavné úlohy PA patria:
a)	zriadenie a spravovanie príjmových účtov, mimorozpočtových účtov a výdavkového účtu PA v ŠP;
b)	vydávanie rozhodnutí o poskytovaní podpory z EPZF a príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu;
c)	prijímanie a spracovanie žiadostí o platbu;
d)	administratívna kontrola žiadostí o platbu, ktorá zahŕňa overenie formálnej správnosti dokumentov, overenie súladu žiadostí s finančným plánom (projekt, operačný program alebo plán uznania), ak je projekt nevyhnutným dokladom realizácie financovania a s rozpočtovým limitom pre daný druh výdavku, kontrola účtovnej knihy dlžníkov;
e)	prevod prostriedkov EPZF a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie príjemcom v súlade s § 20 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z.;
f)	overovanie reálnosti, oprávnenosti, správnosti, aktuálnosti a neprekrývania sa nárokovaných výdavkov z fondov EÚ;
g)	výkon kontrol v súlade s legislatívou ES a SR;
h)	výkon vnútorného auditu v zmysle nariadenia Komisie č. 885/2006;
i)	vypracovanie a predloženie správy z vykonanej kontroly alebo vykonaného auditu, ktoré súvisia s operáciami vybranými na financovanie z EPZF, do 10 pracovných dní certifikačnému orgánu;
j)	vypracovanie a predkladanie hlásení o výdavkoch (pozri podkapitolu 5.1.);
k)	prepočet výdavkov vynaložených v SKK na EUR s cieľom vypracovania hlásení o výdavkoch a hlásení o nezrovnalostiach;
l)	predkladanie ročnej účtovnej závierky doloženej potrebnými zúčtovacími informáciami a osvedčením o úplnosti, presnosti a pravdivosti Komisii (a v kópii OFR) v termíne stanovenom Komisiou, ktorý nasleduje po konci príslušného finančného roka;
m)	sledovanie a evidovanie neoprávnene použitých finančných prostriedkov;
n)	vedenie knihy dlžníkov;
o)	zasielanie žiadostí o vrátenie finančných prostriedkov príjemcom;
p)	vymáhanie finančných prostriedkov od príjemcov podľa svojich vlastných vymáhacích postupov;
q)	koordinovanie finančných tokov v oblasti nezrovnalostí;
r)	zriadenie mimorozpočtového účtu v ŠP pre príjem prostriedkov EPZF od príjemcov za nezrovnalosti;
s)	vrátenie neoprávnene použitých alebo nevyužitých prostriedkov Komisii vrátane úrokov z omeškania;
t)	vypracovanie a predloženie správy o zistenej nezrovnalosti PO, OFR, CO a príjemcovi najneskôr do 5 pracovných dní od jej zistenia;
u)	vypracovanie a predloženie štvrťročných správ o nezrovnalostiach odboru ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii na Úrade vlády SR;
v)	vedenie účtovníctva o stave a pohybe pohľadávok, záväzkov a peňažných prostriedkov spojených s poskytovaním prostriedkov EPZF a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie pre všetky opatrenia financované z EPZF podľa nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006;
w)	zabezpečenie presného a úplného zaúčtovania všetkých poskytnutých platieb z EPZF podľa nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005;
x)	vedenie výkazníctva a uschovávanie dokladov v súlade s právnymi predpismi ES a SR;
y)	vkladanie, aktualizovanie a zasielanie údajov o finančných transakciách Komisii;
z)	uchovávanie všetkých podkladov vzťahujúcich sa na výdavky, príjmy, overovanie podpory a zaznamenané nezrovnalosti v rámci opatrení financovaných z EPZF pre potreby Komisie minimálne 3 roky nasledujúcich po roku, v ktorom Komisia vykoná zúčtovanie za príslušný finančný rok;
aa)	zabezpečenie správnosti operácií financovaných z EPZF, najmä realizáciou vnútorných kontrol v súlade s princípom riadneho finančného riadenia a reagovaním na každú pripomienku alebo požiadavku na nápravné opatrenia;
bb)	vypracovanie vnútorných manuálov PA, ich dodržiavanie a predkladanie vrátane všetkých dodatkov PO a pre informáciu OFR;
cc)	predkladanie žiadostí o udelenie výnimiek zo systému finančného riadenia EPZF, ktorých súčasťou je ich odôvodnenie.

Pôdohospodárska platobná agentúra (ďalej len „PPA“) je v zmysle zákona č. 543/2007 Z. z. o pôsobnosti orgánov štátnej správy pri poskytovaní podpory v pôdohospodárstve a rozvoji vidieka rozpočtovou organizáciou zapojenou finančnými vzťahmi na rozpočet MP SR. Administratívnu činnosť zabezpečuje ako akreditovaný orgán štátnej správy. Jej sídlom je Bratislava. 
Vo veciach, v ktorých rozhodla v prvom stupni PPA, je podľa zákona č. 543/2007 Z. z. odvolacím orgánom MP SR.
3.4.	CERTIFIKAČNÝ ORGÁN 
PO určil v súlade s čl. 5 nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006, že úlohy certifikačného orgánu (ďalej len „CO“) vykonáva spoločnosť Deloitte Audit, s. r. o. Bratislava. Z hľadiska fungovania je CO nezávislý od PA a má potrebné technické a odborné znalosti.
CO:
1)	uskutočňuje kontrolu príslušnej PA podľa medzinárodne prijatých noriem auditu s prihliadnutím na všetky usmernenia o uplatňovaní týchto noriem, ktoré stanovila Komisia (napríklad smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/ES Text s významom pre EHP);
2)	na základe usmernení vypracovaných DG AGRI vykonáva svoje kontroly počas celého finančného roka, ako aj po jeho ukončení;
3)	na základe uskutočnených kontrol vypracuje osvedčenie, v ktorom vyhlasuje, či CO získal dostatočnú záruku, že účtovná závierka, ktorá sa má odovzdať Komisii, je pravdivá, úplná a presná a že vnútorné kontrolné postupy boli uspokojivé;
4)	na základe uskutočnených kontrol vypracuje správu o svojich zisteniach, ktorá sa týka všetkých funkcií prenesených a realizovaných národnými colnými úradmi;
5)	zasiela osvedčenia a správy o svojich zisteniach Komisii, PA, PO a pre informáciu OFR.
V správe podľa bodu 4) CO uvádza, či:
•	je PA v súlade s akreditačnými kritériami;
•	sú postupy PA s osobitným zreteľom na akreditačné kritériá také, že poskytujú dostatočnú záruku, že výdavky účtované EPZF sa realizovali v súlade s pravidlami Spoločenstva, a aké odporúčania na zlepšenie (ak nejaké boli) sa prijali alebo boli prijaté a následne dodržiavané;
•	sú ročné účtovné závierky (podkapitola 6.3.) v súlade s účtovnými knihami a záznamami PA;
•	sú výkazy o výdavkoch vecne pravdivým, úplným a presným záznamom operácií účtovaných EPZF.
K správe sa prikladajú:
1)	informácie o:
•	kvalifikácii a počte pracovníkov uskutočňujúcich audit;
•	vykonanej práci;
•	počte preskúmaných transakcií;
•	dosiahnutej úrovni vecnosti a spoľahlivosti;
•	akýchkoľvek nedostatkoch a odporúčaniach na zlepšenie;
•	operáciách CO a iných orgánov auditu, interných aj externých voči PA, na ktorých základe CO získal úplnú alebo čiastočnú záruku, pokiaľ ide o vykazované záležitosti.
2)	stanovisko k vyhláseniu o vierohodnosti (príloha 2).
Výsledky certifikátov a správ CO slúžia PO pre pravidelné preskúmavanie akreditácie PA, ako aj OFR pre potreby prijímania opatrení v oblasti finančného riadenia EPZF na národnej úrovni.
3.5.	VÝBOR PRE POĽNOHOSPODÁRSKE FONDY
Výbor pre poľnohospodársky fondy (ďalej len „výbor“) je poradný výbor zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. Na rokovaniach výboru zástupca Komisie predkladá návrh opatrení, ktoré majú byť prijaté. 
V súvislosti s finančným riadením EPZF výbor konzultačným spôsobom prerokuje mesačné platby (pod kapitola 5.1.), ktoré majú byť v danom mesiaci vyplatené členským štátom. Vychádza pritom z pravidelných hlásení zasielaných členskými štátmi v stanovených termínoch (podkapitola 5.2.). Výsledkom konzultačného postupu je nadväzujúce rozhodnutie Komisie, ktoré potvrdzuje výšku mesačnej platby v danom mesiaci pre všetky členské štáty EÚ.
Rovnakým spôsobom výbor postupuje aj pri prerokovávaní výsledkov ročných účtovných závierok platobných agentúr, pričom akékoľvek krátenia podliehajú rovnako konzultačnému postupu vo výbore a následne sú potvrdzované rozhodnutím Komisie.
3.6.	KOORDINAČNÝ ÚTVAR BOJA PROTI PODVODOM
Funkciu koordinačného útvaru boja proti podvodom v SR, tzv. AFCOS-u (Antifraud Coordination Service) vykonáva odbor ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii, ktorý je organizačným útvarom sekcie kontroly a boja proti korupcii Úradu vlády SR.
Tento orgán je zodpovedný najmä za:
a)	koordináciu opatrení zameraných na ochranu finančných záujmov EÚ v SR;
b)	zber a pravidelné nahlasovanie nezrovnalostí OLAF-u (Komisia);
c)	vypracovanie štvrťročnej správy o nezrovnalostiach na základe podkladov od certifikačného orgánu a jej predkladanie OLAF-u (Komisia) prostredníctvom informačného systému AFIS. 

4.	ROZPOČTOVÉ  ZABEZPEČENIE  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  Z  EPZF  
V procese zabezpečenia financovania výdavkov z EPZF stanovuje MF SR v súlade s ustanoveniami zákona č. 523/2004 Z. z. celkový rozpočtový rámec a výšku rozpočtových prostriedkov pre kapitolu MP SR, akceptujúc pritom finančné limity stanovené pre jednotlivé výdavkové druhy v legislatíve ES. 
4.1.	 ROZPOČTOVÉ OBDOBIE
Rozpočet kapitoly MP SR (vrátane výdavkových titulov financovaných z EPZF) sa podľa § 4 ods. 1 a 2 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách zostavuje najmenej na 3 rozpočtové roky, pričom záväzným rozpočtom je rozpočet kapitoly na príslušný rozpočtový rok „N“.  Rozpočtový rok je podľa uvedeného zákona zhodný s kalendárnym rokom.
Podľa čl. 5 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006 sa rozpočtové obdobie EPZF v roku „N“ začína 16. októbra roku „N-1“ a končí 15. októbra roku „N“, t. j. rozpočtové obdobie pre potreby sledovania vývoja výdavkov zo strany EK začína s dvaapolmesačným predstihom oproti „klasickému“ rozpočtovému obdobiu kapitoly MP SR – kalendárnemu roku.

16.X.

1.I.

  15.X.

31.XII.

Rok „N-1“

Rok „N“

Rozpočtové obdobie EPZF podľa nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006

Rozpočtové obdobie kapitoly MP SR podľa zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách

Obrázok č. 1: Porovnanie rozpočtových období platných  pre EPZF a SR

Pre potreby zostavovania a realizácie rozpočtu, ako aj vykazovania jeho čerpania sú všetky výdavkové tituly EPZF zapracované do rozpočtu kapitoly MP SR tak, aby v zmysle zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách rešpektovali princíp rozpočtového obdobia zhodného s kalendárnym rokom.
Na účely pravidelných hlásení o realizovaných výdavkoch (podkapitola 5.2.) a informovanie EK o ich čerpaní zohľadňuje MP SR rozpočtové obdobie, stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 883/2006, začínajúce 16.X. roku „N-1“ a končiace 15.X. roku „N“.

4.2.	ZABEZPEČENIE A REALIZÁCIA VÝDAVKOV NA OPATRENIA FINANCOVANÉ Z EPZF V ROZPOČTE KAPITOLY  MP SR
4.2.1.	Zaradenie prostriedkov EPZF do štátneho rozpočtu 
Finančné prostriedky EPZF s výnimkou prostriedkov na financovanie intervencií vo forme verejného skladovania sa v súlade so zákonom č. 523/2004 Z. z. zaraďujú do príjmov štátneho rozpočtu po ich prevode z osobitného mimorozpočtového účtu MP SR na príjmový účet PA. Prostriedky určené na financovanie intervencií vo forme verejného skladovania (časť podkapitoly 5.4.2) sa z osobitného mimorozpočtového účtu MP SR prevádzajú na osobitný mimorozpočtový účet PPA.
Na použitie účelovo určených prostriedkov rozpočtu ES poskytnutých SR, zaradených do príjmov štátneho rozpočtu, sa v rozpočte kapitoly MP SR rozpočtujú príslušné výdavky v zmysle § 8 ods. 3 zákona č. 523/2004 Z. z. Tieto výdavky sa poskytujú príjemcovi prostredníctvom PA na základe rozhodnutia podľa zákona č. 71/1967 Zb. v zmysle zákona č. 543/2007 Z. z. alebo na základe podmienok určených v zmluve o poskytnutí nenávratného finančného príspevku v zmysle § 20 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z..
Všetky subjekty, ktoré sú zapojené do systému finančného riadenia a realizácie projektov EPZF sú povinné dodržiavať finančnú disciplínu v súlade so zákonom č. 523/2004 Z. z.
V súlade s § 8 ods. 4 zákona č. 523/2004 Z. z. možno prostriedky EPZF  a prostriedky štátneho rozpočtu na spolufinancovanie použiť aj v nasledujúcich rozpočtových rokoch až do ich vyčerpania na určený účel. MP SR ako správca rozpočtovej kapitoly je povinné nahlásiť MF SR použitie finančných prostriedkov v nasledujúcom rozpočtovom roku do 20. novembra bežného rozpočtového roka. V termíne najneskôr do 15. decembra bežného rozpočtového roka doručuje potvrdenia oznámenia z 20. novembra. Po doručení tohto oznámenia MF SR viaže tieto prostriedky v kapitole MP SR a o sumu viazaných prostriedkov povolí prekročenie limitu výdavkov v nasledujúcom rozpočtovom roku. V nasledujúcom rozpočtovom roku sa plnenie rozpočtu verejnej správy sleduje v zmysle platnej rozpočtovej klasifikácie.
4.2.2.	Programové rozpočtovanie
Finančné prostriedky EPZF a prostriedky určené na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sú zaradené do programovej štruktúry rozpočtovej kapitoly MP SR. 
Spôsob zaradenia prostriedkov EPZF a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie do programov kapitoly MP SR je stanovený v metodickom pokyne MF SR na usmernenie programového rozpočtovania. 
Presuny finančných prostriedkov v štruktúre programov možno vykonať v súlade so zákonom č. 523/2004 Z. z. a platným metodickým pokynom MF SR na usmernenie programového rozpočtovania. 
4.2.3.	Realizácia výdavkov prostredníctvom Štátnej pokladnice
OFR postupuje pri realizácii výdavkov zo zdrojov EPZF podľa § 10 zákona č. 291/2002 Z. z., keďže prostriedky EPZF sú na osobitnom mimorozpočtovom účte MP SR považované za mimorozpočtové prostriedky. Za prostriedky štátneho rozpočtu sú považované až po ich prevode na príjmový účet PA. OFR realizuje výdavky zo zdrojov EPZF prostredníctvom ŠP.
PA postupuje pri realizácii výdavkov zo zdrojov EPZF a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie podľa § 8 zákona č. 291/2002 Z. z., pričom prostriedky EPZF sú považované za rozpočtové zdroje po ich pripísaní na príjmovom účte PA. PA realizuje výdavky zo zdrojov EPZF a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie prostredníctvom ŠP.

5.	PLATOBNÝ  MECHANIZMUS  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  Z  EPZF
5.1.	PLATOBNÝ MECHANIZMUS VÝDAVKOV FINANCOVANÝCH  NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA
Prostriedky EPZF financované na základe spoločného riadenia, sú SR uhradené Komisiou vo forme mesačných platieb, a to na základe výdavkov realizovaných akreditovanou PA počas referenčného obdobia (kalendárny mesiac). Ako žiadosť SR o mesačnú platbu slúži mesačné vyhlásenie o výdavkoch realizovaných v mesiaci „n-1“ zasielané Komisii najneskôr do 10. kalendárneho dňa každého mesiaca „n“, podpísané akreditovanou PA.
PA vypracováva a predkladá Komisii hlásenia o výdavkoch EPZF a pripísaných príjmoch EPZF v EUR. Vzhľadom na to, že aj Komisia realizuje platby výdavkov v EUR, pri prevode refundovaných prostriedkov z osobitného mimorozpočtového účtu MP SR na príjmové účty PA nevznikajú kurzové rozdiely.
Až do vyplatenia mesačných platieb Komisiou prostriedky potrebné na realizáciu výdavkov zabezpečuje SR podľa potrieb akreditovanej PA v rámci limitu výdavkov schválených na príslušný rozpočtový rok. 
Komisia rozhoduje o mesačných platbách pre SR na základe konzultačného postupu po prerokovaní vo výbore, pričom zohľadňuje ich prípadné zníženia a pozastavenia. 
Komisia realizuje platbu zostatku výdavkov hlásených akreditovanou PA,  ktoré zníži o sumu pridelených príjmov (podkapitola 2.3) uvedených v tom istom vyhlásení o výdavkoch. Táto vzájomná kompenzácia sa rovná poberaniu zodpovedajúcich súm. V prípade, že platby, ktoré má Komisia realizovať, vedú po odpočítaní pridelených príjmov k negatívnej sume, prebytkové zrážky Komisia prevedie SR na nasledujúce mesiace.
Na príjem mesačných platieb z EPZF zriadilo MP SR (OFR) po dohode s MF SR v súlade s ustanovením § 20 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. osobitný mimorozpočtový účet MP SR.
Mesačné platby prevádza Komisia na osobitný mimorozpočtový účet MP SR najneskôr tretí pracovný deň druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, počas ktorého sa výdavky realizovali. Výdavky SR realizované od 1. do 15. októbra sa započítajú do októbra. Výdavky realizované od 16. do 31. októbra sa započítajú do novembra. Komisia po tom, ako informuje SR, môže posunúť prevod mesačných platieb SR, ak jej budú oznámenia uvádzané v podkapitole 5.2 doručené s omeškaním alebo ak obsahujú nezrovnalosti, ktoré vyžadujú doplňujúce kontroly.

5.2.	POSTUP REALIZÁCIE PLATBY Z EK PRE VÝDAVKY EPZF FINANCOVANÉ NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA (príloha č. 4):
1.	PA vypracuje v mesiaci „n“ mesačné vyhlásenie o výdavkoch obsahujúce informáciu o celkovej výške zaplatených výdavkov a pridelených príjmov prijatých počas predchádzajúceho mesiaca „n-1“, ako aj zaplatených výdavkov a pridelených príjmov vzťahujúcich sa na verejné skladovanie .
2.	PA zasiela mesačné vyhlásenie o výdavkoch elektronicky Komisii najneskôr 10. deň každého kalendárneho mesiaca. Vyhlásenie týkajúce sa zaplatených výdavkov a pridelených príjmov prijatých počas obdobia od 1. do 15. októbra je potrebné odovzdať najneskôr do 25. októbra. Súbežne informuje o obsahu mesačného vyhlásenia OFR.
3.	Komisia po preskúmaní mesačného vyhlásenia o výdavkoch a prerokovaní vo výbore rozhodne o mesačnej platbe pre SR. Mesačná platba sa po zohľadnení prípadných znížení a ak Komisia nerozhodne o jej dočasnom pozastavení prevedie najneskôr v tretí pracovný deň mesiaca „n+1“na osobitný mimorozpočtový účet MP SR. 
4.	OFR celkovú sumu mesačnej platby uvedenú v bode 3 prevedie na príjmový/mimorozpočtový4 účet PA, pričom o danej skutočnosti informuje PA. Pri prevode sa použije aktuálny kurz ŠP platný v deň prevodu.
5.	Prostriedky pripísané na príjmový/mimorozpočtový účet PA sú ďalej uvoľňované z výdavkového/mimorozpočtového účtu PA v súlade s ich určením pre konečných príjemcov, t. j. na priame platby, intervencie v oblasti verejného skladovania, vývozné náhrady a pod..

5.3.	SYSTÉM ÚČTOV PRE VÝDAVKY FINANCOVANÉ Z EPZF NA ZÁKLADE SPOLOČNÉHO RIADENIA  
	Pri finančnom riadení EPZF sa používa nasledovný systém účtov:
1. Osobitný mimorozpočtový účet MP SR 
•	osobitný mimorozpočtový účet MP SR pre prostriedky EPZF je vedený v ŠP a operácie na ňom sa vykonávajú na základe § 10 zákona č. 291/2002 Z. z.;
•	oprávnenie disponovať s finančnými prostriedkami uvedeného účtu majú poverení zástupcovia OFR;
•	tento účet slúži najmä na prijatie finančných prostriedkov z EPZF (mesačné platby) a na ich prevod na príslušný príjmový/mimorozpočtový účet PA;
•	účet je úročený a je vedený v eurách, pričom vzniknuté úroky budú použité v súlade s ustanoveniami zákona č. 523/2004 Z. z.;
•	bankové poplatky a dane z úrokov sú hradené z rozpočtu kapitoly MP SR;
•	zostatok prostriedkov prechádza po skončení kalendárneho roka do ďalšieho kalendárneho roka.

2. Účty PA
•	rozpočtový výdavkový účet pre prostriedky EPZF a zodpovedajúce spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu vedený v ŠP, na ktorom sa operácie vykonávajú v súlade so zákonom č. 291/2002 Z. z.;
•	účet slúži na úhradu prostriedkov EPZF a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu príjemcom;
•	oprávnenie disponovať s finančnými prostriedkami EPZF a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu tohto účtu majú poverení zamestnanci PA;
•	rozpočtové príjmové účty vedené v ŠP, na ktorých sa operácie vykonávajú v súlade so zákonom č. 291/2002 Z. z. a ktorý sa využíva na príjem:
o	prostriedkov EPZF (priame platby a trhovo orientované výdavky) z osobitného mimorozpočtového účtu MP SR;
o	vrátených nepoužitých poskytnutých prostriedkov štátneho rozpočtu na spolufinancovanie za minulé roky v súlade so zákonom č. 523/2004 Z. z.;
•	osobitný mimorozpočtový účet na financovanie výdavkov a príjem prostriedkov spojených s intervenciami na spoločnom trhu EÚ (verejné skladovanie, reštrukturalizačné programy schválené Komisiou);
•	osobitný mimorozpočtový účet, ktorý slúži na príjem vrátených prostriedkov  EPZF v dôsledku vymožených nedbanlivostí alebo nezrovnalostí;
•	osobitný mimorozpočtový účet, ktorý slúži na príjem prostriedkov od výrobcov cukru a izoglukózy, ktoré PA odvádza do dočasného reštrukturalizačného fondu v sektore cukru;
•	osobitný mimorozpočtový účet - zábezpeky, ktorý slúži na príjem prostriedkov určených na zloženie zábezpek;
•	účty akreditovanej PA nie sú úročené a sú vedené v SKK.

Účet príjemcu 
•	príjemca je povinný prijímať prostriedky EPZF a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu na jeden účet; 
•	príjemca môže realizovať úhrady oprávnených výdavkov aj z iných účtov otvorených príjemcom pri dodržaní podmienky existencie jedného účtu na príjem prostriedkov EPZF a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. Príjemca je povinný písomne oznámiť PA identifikáciu takýchto účtov;
•	účet je vedený v SKK. V prípade úhrad v inej mene ako SKK môže byť tento účet/účty vedený/é v cudzej mene.
5.4.	CHARAKTERISTIKA JEDNOTLIVÝCH VÝDAVKOVÝCH TITULOV Z PLATOBNÉHO HĽADISKA
5.4.1.	PRIAME PLATBY
(európska časť – jednotná platba na plochu /SAPS/, osobitná platba na cukor, platba na pestovanie energetických plodín, osobitná a prechodná platba na ovocie a zeleninu)
         Vstupom SR do EÚ sa dotačný systém v poľnohospodárstve preorientoval na priame platby. Priame platby možno v podmienkach nových členských štátov rozčleniť podľa financovania ako aj legislatívneho základu na: 
a)	priame platby vyplácané z rozpočtu EPZF,
b)	doplnkové národné priame platby - vyplácané z rozpočtu SR.

Z hľadiska legislatívneho sa SR ako nový členský štát riadi priamo európskymi nariadeniami Rady (ES) č.1782/2003, Komisie (ES) č.1973/2004, Komisie (ES) č.796/2004 , Komisie (ES) č.795/2004. Platby sú predfinancované z prostriedkov SR a následne sú refundované z rozpočtu EPZF. 
Jednotná platba na plochu (SAPS)
Platba SAPS sa poskytuje na základe ustanovenia čl. 143b nariadenia Rady (ES) č.1782/2003. Jej výška sa určuje v súlade s čl. 143a toho istého nariadenia. Platba SAPS sa môže poskytnúť v súlade s čl. 134 a prílohou XXI nariadenia Komisie (ES) č.1973/2004 na výmeru najviac 1,955 mil. hektárov pre SR. V rámci národnej legislatívy podrobné podmienky upravuje nariadenie vlády SR č. 81/2007.
Samotná platba sa stanoví tak, že sa finančná obálka pre SAPS, ktorú určuje Komisia každoročne ad hoc nariadením podelí stanovenou výmerou. V prípade, ak je počet hektárov menší ako 1,955 mil. ha, SR nevyplatí celú výšku finančnej obálky, naopak v prípade, ak by deklarovaná výmera presiahla 1,955 mil. ha, výška deklarovaných hektárov by sa adekvátne znížila.
Sadzba SAPS = Finančná obálka SAPS / garantovaná výmera (1 955 tis. ha)
Platba SAPS sa v roku 2008 poskytuje v rozsahu 50 % priemernej úrovne EÚ  15 a každý ďalší rok sa bude jej úroveň zvyšovať o 10 percentuálnych bodov. 
O platbu SAPS môže požiadať akákoľvek právnická alebo fyzická osoba, ktorá deklaruje, že využíva poľnohospodársku pôdu, ktorá:
a)	bola k 30. júnu 2003 obhospodarovaná a udržiavaná;
b)	dosahuje výmeru najmenej 1 hektár, pričom táto výmera môže predstavovať viaceré súvislé diely pôdneho bloku jedného druhu pozemku (orná pôda, trvalé kultúry, záhradky, trvalý trávny porast) o výmere najmenej 0,3 hektára, využívanú jedným žiadateľom, podľa čl. 10 od. 1;
c)	je udržiavaná v súlade s dobrými poľnohospodárskymi a environmentálnymi podmienkami.
Podmienky platby SAPS sú upravené čl. 143b nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003, čl. 134 -138 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004 a nariadením Komisie (ES) č. 796/2004, ak sa toto uplatňuje. Termín pre podávanie žiadostí na SAPS  stanovuje členský štát v súlade s čl. 11 nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004, najneskôr však do 15. mája príslušného roku.
Osobitná platba na cukor
	Osobitná platba na cukor je upravená čl. 143ba nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003. V rámci slovenskej legislatívy podrobné podmienky upravuje nariadenie vlády SR č. 82/2007 Z. z.. Platba vznikla s cieľom poskytnúť pestovateľom cukrovej repy kompenzáciu za zníženie nákupných cien ako aj výroby cukru.  Účelom platby je poskytnúť farmárom stabilný príjem, aby sa prispôsobili zmeneným trhovým podmienkam, prípadne sa preorientovali na iné plodiny.  Príloha VIIIa stanovuje finančnú obálku pre jednotlivé roky uplatňovania tejto platby. V SR sa platba poskytuje na výmeru cukrovej repy z roku 2005, ktorú žiadateľ deklaroval v deklarácii pozemkov k žiadosti o priame platby na rok 2005. Oprávneným žiadateľom je každá právnická alebo fyzická osoba, ktorá mala v hospodárskom roku 2005/2006 uzavretú zmluvu o dodávke cukrovej repy v súlade s nariadením (ES) č. 1260/2001, a ktorý je v aktuálnom roku oprávnený pre SAPS. V prípade, ak žiadateľ v roku 2005 nepodal žiadosť o SAPS, platba sa mu poskytne na výmeru, ktorá sa vypočíta ako podiel zmluvného množstva a 50 t/ha. Výška platby sa vypočíta ako podiel finančnej obálky a výmery deklarovanej žiadateľmi. Osobitná platba na cukor je v roku 2008 financovaná na 100 % priemernej úrovne EÚ 15. Termín pre podávanie žiadostí na osobitnú platbu na cukor stanovuje členský štát v súlade s čl. 17a nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004, najneskôr však do 15. mája príslušného roku.
Platba na pestovanie energetických plodín
	Platba na pestovanie energetických plodín sa poskytuje na základe ustanovenia čl. 88 až 92 nariadenia Rady (ES) č.1782/2003. V rámci slovenskej legislatívy podrobné podmienky upravuje nariadenie vlády SR č. 158/2007 Z. z. v znení nariadenia vlády SR č. 580/2007 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády SR č. 158/2007. V zmysle tohto nariadenia sa platba poskytne žiadateľovi na plochu energetických plodín s výmerou najmenej 0,3 ha poľnohospodárskej pôdy v jednom diele pôdneho bloku. Energetické plodiny sú akékoľvek plodiny, ktoré sa použijú na výrobu produktov na energetické účely a na ktoré:
a)	ma žiadateľ uzavretú zmluvu s prvým spracovateľom energetických plodín alebo nákupcom energetických plodín, ktorý je zaradený na zozname schválených prevádzkovateľov,
b)	poskytol žiadateľ písomné vyhlásenie, že ich sám použije v súlade s osobitným predpisom.
	Maximálna výška podpory, ktorá sa poskytuje pre plochy osiate energetickými plodinami, je 45 €/ha a je možné ju poskytnúť na maximálne zaručenú plochu, ktorej veľkosť je 2 000 000 ha pre celú EÚ. Ak plocha, pre ktorú sa žiada o podporu, je väčšia ako maximálna zaručená plocha, je plocha na poľnohospodárov, pre ktorú sa žiada o podporu, pomerne znížená pre príslušný rok postupom podľa čl. 144 ods. 2 nariadenia Rady (ES) 1782/2003.
	Energetickými plodinami sa rozumejú plodiny určené najmä na výrobu týchto energetických produktov:
-	produkty považované za biopalivá uvedené v čl. 2 bodu 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore užívania biopalív alebo iných obnoviteľných látok v doprave,
-	elektrická e tepelná energia vyrobená z biomasy.
	Termín pre podávanie žiadostí o platbu na pestovanie energetických plodín  stanovuje členský štát v súlade s čl. 11 nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004, najneskôr však do 15. mája príslušného roku.

Osobitná a prechodná platba na ovocie a zeleninu
	Osobitná platba na ovocie a zeleninu je upravená čl. 143bb nariadenia Rady (ES) č.1782/2003. SR sa do 1. novembra 2007 rozhodla, že poskytne osobitnú platbu na ovocie a zeleninu poľnohospodárom, ktorí sú na ňu oprávnení v rámci režimu jednotnej platby na plochu. Osobitná platba na ovocie a zeleninu sa poskytne na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií a najmä tých, ktoré sú stanovené v prvom odseku písmena M prílohy VII nariadenia Rady (ES) č.1782/2003. Táto platba sa poskytne v rámci rozsahu zložky (v článku 68b (3)) vnútroštátneho stropu uvedeného pre jednotlivé roky v prílohe VIIIa nariadenia Rady (ES) č.1782/2003.
SR sa tiež do 1. novembra 2007 rozhodla, že na základe objektívnych kritérií uplatní na osobitnú platbu na ovocie a zeleninu strop pre jednotlivé roky 2008-2013, a to vo výške 0,516 mil. EUR. V rámci slovenskej legislatívy podrobné podmienky upravuje nariadenie vlády Slovenskej republiky č. ....../........ o podmienkach poskytovania podpory v poľnohospodárstve formou prechodnej platby   na rajčiaky  a osobitnej platby na ovocie a zeleninu. Podľa tohto nariadenia sa osobitná platba na ovocie a zeleninu poskytne na výmeru ovocia a zeleniny, ktorú žiadateľ uviedol v prílohe žiadosti o platbu v roku 2007.
	Žiadosť na osobitnú platbu na ovocie a zeleninu môže podať len osoba vykonávajúca poľnohospodársku činnosť na území SR. Termín pre podávanie žiadostí o osobitnú platbu na ovocie a zeleninu stanovuje členský štát v súlade s čl. 11 nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004, najneskôr však do 15. mája príslušného roku.
	Prechodná platba na ovocie a zeleninu sa poskytuje na základe ustanovenia čl. 143bc nariadenia Rady (ES) č.1782/2003. Podľa tohto článku sa SR, ako štát uplatňujúci režim jednotnej platby do 1. novembra 2007, rozhodla, že si do 31. decembra 2011 ponechá sumu až do výšky 50 %  zložky vnútroštátneho stropu, podľa článku 68b, ods. 3, a to vo výške 0,509 mil. EUR. V rámci slovenskej legislatívy upravuje podmienky nariadenie vlády Slovenskej republiky č. ......./........ o  podmienkach  poskytovania podpory v poľnohospodárstve formou prechodnej platby   na rajčiaky  a osobitnej platby na ovocie a zeleninu. Podľa tohto nariadenia sa prechodná platba poskytne na výmeru pestovaných rajčiakov, najviac však na výmeru, na ktorú má žiadateľ uzavretú zmluvu s prvým spracovateľom v aktuálnom roku. Prechodná platba sa môže poskytnúť žiadateľovi, ktorý je oprávnený na poskytnutie jednotnej platby na plochu, je členom organizácie alebo skupiny výrobcov a splnil minimálnu dodávku rajčiaka podľa zmluvy. Žiadosť o prechodnú platbu na ovocie a zeleninu môže podať len osoba vykonávajúca poľnohospodársku činnosť na území Slovenskej republiky. Termín pre podávanie žiadostí o prechodnú platbu na ovocie a zeleninu stanovuje členský štát v súlade s čl. 11 nariadenia Komisie (ES) č. 796/2004, najneskôr však do 15. mája príslušného roku.
Platby na SAPS, osobitnú platbu na cukor, pestovanie energetických plodín, osobitná platba na ovocie a zeleninu a prechodná platba na ovocie a zeleninu sa budú vyplácať v súlade s čl. 28, ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 od 1.XII. roku „N“ do 30.VI. roku „N+1“ na základe rozhodnutia PPA v zmysle zákona č. 71/1967 Zb.
Ak odvolací orgán v súlade s postupmi podľa ustanovení zákona č. 71/1967 Zb. prizná žiadateľovi dodatočnú spätnú platbu za predchádzajúce rozpočtové obdobia, táto platba sa uhrádza z upraveného rozpočtu pre priame platby na príslušný rok. PPA pritom pre potreby Komisie účtovne rozlíši druh priamej platby podľa kódu zdroja rozpočtu a priradí dodatočne vyplácanú platbu k príslušnému rozpočtovému obdobiu, s ktorým daná platba súvisí.
5.4.2.	TRHOVO ORIENTOVANÉ VÝDAVKY
Od zavedenia SPP prijala Rada 21 spoločných organizácií poľnohospodárskych trhov (SOT) pre každý výrobok alebo skupinu výrobkov, pričom každá z nich sa riadila samostatným základným nariadením, resp. aj sprievodným súborom ďalších nariadení Rady. Okrem toho Rada prijala tri nariadenia, ktoré obsahovali osobitné pravidlá pre určité výrobky, avšak nevytvárali pre nich SOT (etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu, včelárske výrobky a priadka morušová).
Nariadením Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky sa jednotlivé základné nariadenia zrušili a bola vytvorená spoločná organizácia trhov s obilninami, ryžou, cukrom, sušeným krmivom, osivom, chmeľom, olivovým olejom a stolovými olivami, ľanom a konopou, ovocím a zeleninou,  spracovaným ovocím a zeleninou, banánmi, vínom, živými rastlinami a kvetinárskymi výrobkami, surovým tabakom, hovädzím a teľacím mäsom,  mliekom a mliečnymi výrobkami, bravčovým mäsom, ovčím a kozím mäsom,  vajcami, hydinovým mäsom a ostatnými výrobkami (časť XXI prílohy I.). Na sektory ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a vína sa uplatňuje iba jeden článok tohto nariadenia. Uvedeným nariadením sa vytvárajú osobitné opatrenia pre etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu, včelárske výrobky a priadku morušovú.
Toto nariadenie by sa v zásade malo začať uplatňovať 1. januára 2008, avšak pre sektory, ktoré majú stanovené hospodárske roky, ako aj niektoré ďalšie sektory je stanovený neskorší dátum uplatňovania.
Na výdavky, ktoré členským štátom vzniknú pri plnení si povinností podľa tohto nariadenia, sa uplatňuje nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 a ustanovenia prijaté na jeho vykonávanie.
V oblasti trhovo orientovaných výdavkov sa všetky podpory s výnimkou intervencií zameraných na stabilizáciu poľnohospodárskych trhov, akými sú hlavne vývozné a výrobné náhrady, pomoc na dodávanie mliečnych výrobkov žiakom, osobitná podpora vzťahujúca sa na včelárstvo, podpora skupinám a organizáciám výrobcov v sektore ovocia a zeleniny, špecifické opatrenia vo vinohradníckom a vinárskom sektore, poskytujú formou rozhodnutí PPA v zmysle zákona č. 71/1967 Zb. 

INTERVENCIE ZAMERANÉ NA STABILIZÁCIU POĽNOHOSPODÁRSKYCH TRHOV
	Úlohou intervenčného nákupu poľnohospodárskych produktov je odčerpanie ich prebytkov z voľného trhu EÚ a plnenie funkcie “záchrannej siete“ pre majiteľov poľnohospodárskych produktov, pokiaľ sa im nepodarí predať tovar na voľnom trhu, môžu ho predať za intervenčnú cenu.
	Administrovanie, manipulovanie a kontrolu celého systému intervenčného nákupu, skladovania a predaja poľnohospodárskych produktov vykonáva na vlastnú zodpovednosť PPA, ktorá v podmienkach SR plní na účely vykonávania intervenčných opatrení vo forme verejného skladovania funkciu intervenčnej agentúry .
	Pravidlá intervenčného nákupu sa riadia režimom stanoveným Komisiou a platia pre všetky členské štáty EÚ. S cieľom zabrániť, aby sa systém intervencie  stal odbytom sám o sebe, je vykonávanie verejnej intervencie stanovené iba v určitých obdobiach roka. V prípade obilnín sa verejná intervencia uskutočňuje v SR každoročne od 1. novembra do 31. mája. Kukurica sa však na účely verejnej intervencie bude nakupovať len do limitu 1 500 000 ton v hospodárskom roku 2007/2008, 700 000 ton v hospodárskom roku 2008/2009 a od hospodárskeho roku 2009/2010 sa na účely verejnej intervencie nakupovať nebude. Verejná intervencia v prípade cukru sa uskutočňuje počas hospodárskych rokov 2008/2009 a 2009/2010. Nákup v rámci verejnej intervencie však nesmie prekročiť limit
600 000 ton, vyjadrený ako biely cukor v jednom hospodárskom roku. V prípade výrobkov z hovädzieho a teľacieho mäsa, bravčového mäsa a masla začatie a ukončenie verejnej intervencie závisí od úrovne trhových cien v určitom období. V prípade masla a sušeného odtučneného mlieka má Komisia právomoc pozastaviť bežný nákup, keď sa dosiahne určité množstvo, alebo ho nahradiť nákupom na základe výberového konania. Nákup obilnín sa uskutočňuje formou zmluvy, ku ktorej musí byť priložený aj dôkaz o zložení zábezpeky. Fyzická dodávka obilnín do intervenčného skladu prebieha na základe schváleného plánu dodávok. Nakúpené obilniny sa skladujú v intervenčných skladoch, preto PPA so skladmi, ktoré spĺňajú stanovené podmienky, pred a v priebehu intervenčného nákupu, podpisuje zmluvy o skladovaní.
	Predaj výrobkov nakúpených v rámci verejnej intervencie sa uskutočňuje takým spôsobom, aby sa zabránilo akémukoľvek narušeniu trhu a zabezpečil sa rovnaký prístup k tovaru a rovnaké zaobchádzanie s nákupcami, v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z dohôd uzatvorených v súlade s článkom 300 Zmluvy. Pokiaľ ide o cukor nakúpený v rámci verejnej intervencie, platobné agentúry môžu cukor predávať iba za cenu, ktorá je vyššia ako referenčná cena stanovená pre hospodársky rok, v ktorom sa predaj uskutočňuje.

Komodity, ktoré sú predmetom intervencií
V zmysle platných právnych predpisov je možné účtovať výdavky za verejné skladovanie pre nasledovné komodity:
•	pšenica obyčajná, pšenica tvrdá;
•	jačmeň;
•	kukurica;
•	cirok;
•	nelúpaná ryža;
•	biely alebo surový cukor za podmienky, že príslušný cukor je vyrobený v rámci kvóty a z cukrovej repy alebo trstiny zozbieranej v Spoločenstve;
•	čerstvé alebo chladené mäso v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa;
•	maslo vyrobené priamo a výhradne z pasterizovanej smotany v schválenom podniku v Spoločenstve s minimálnym obsahom maslového tuku 82 % hmotnosti a maximálnym obsahom vody 16 % hmotnosti;
•	sušené odtučnené mlieko najvyššej kvality, vyrobené metódou rozprašovania a získané v schválenom podniku v Spoločenstve priamo a výhradne z odtučneného mlieka, s minimálnym obsahom bielkovín 34 % hmotnosti beztukovej sušiny;
•	v sektore bravčového mäsa čerstvé alebo chladené jatočné telá alebo jatočné polovice, čerstvé alebo chladené bôčiky (prerastené),  čerstvý alebo chladený neškvarený bravčový tuk;
•	alkohol.
Podmienky a pravidlá pre intervencie vo forme verejného skladovania vymedzené v nariadení Komisie (ES) č. 884/2006 sa uplatňujú na:
1)	financovanie výdavkov na intervenčné opatrenia spojené s verejným skladovaním z EPZF;
2)	riadenie a kontrolu príslušných operácií PA;
3)	účtovanie príslušných výdavkov a príjmov EPZF;
4)	odovzdávanie informácií a príslušných dokumentov Komisii.
Povinnosťou PA v oblasti verejného skladovania je viesť materiálne a finančné účtovníctvo pre každý produkt, ktorý je predmetom intervenčného opatrenia verejného skladovania, na základe operácií, ktoré sa realizujú od 1. októbra jedného roka do 30. septembra nasledujúceho roka. Toto obdobie sa v prípade intervenčných opatrení verejného skladovania nazýva účtovné obdobie.
Intervenčné opatrenia vo forme verejného skladovania môžu obsahovať operácie nákupu, skladovania, dopravy a presunu zásob, ako aj predaja a iného odbytu týchto poľnohospodárskych produktov za podmienok stanovených v platných sektorových poľnohospodárskych právnych predpisoch a v nariadení Komisie (ES) č. 884/2006.

Financovanie intervencií vo forme verejného skladovania
V rámci operácií verejného skladovania financuje EPZF z titulu intervencie, pokiaľ príslušné výdavky neboli určené v rámci platných sektorových poľnohospodárskych predpisov tieto výdavky:
a)	finančné náklady na zdroje uvoľnené členskými štátmi na nákup produktov – t. j. úrok;
Finančné náklady sa vypočítajú s použitím úrokovej sadzby SR (priemerná 6-mesačná sadzba BRIBOR pred termínom stanoveným Komisiou) na priemernú hodnotu na tonu produktu, ktorý bol predmetom intervencie, potom sa takto získaný produkt vynásobí priemerným stavom zásob v účtovnom období.
b)  technické náklady (náklady na vecné opatrenia);
Za technické náklady sa považujú:
-  paušálne výdavky na materiálne operácie vyplývajúce z nákupu, predaja alebo z každého iného postúpenia produktov (vstup, pobyt a výstup produktov z verejného skladovania), na základe paušálnych čiastok jednotných pre Spoločenstvo – t. j. uskladnenie, skladovanie, vyskladnenie, doprava, prevzatie dodávky, vykostenie mäsa;
- výdavky na materiálne operácie, ktoré nie sú nevyhnutne spojené s nákupom, predajom alebo každým iným postúpením produktov, na základe paušálnych a nepaušálnych súm podľa ustanovení určených Komisiou v rámci sektorových poľnohospodárskych právnych predpisov, týkajúcich sa týchto produktov – napr.  dodatočné náklady na sušenie obilnín;
c) zníženie hodnoty skladovaných produktov – ak sú v prípade niektorého produktu odhady predajnej ceny produktov vo verejných intervenčných skladoch nižšie ako ich nákupná cena, uplatní sa pri jeho nákupe percento zníženia hodnoty nazývané koeficient „k“, ktorý slúži Komisii na stanovenie zníženia hodnoty podľa jednotlivých produktov; čiastky druhého zníženia hodnoty podľa jednotlivých produktov na konci účtovného obdobia, ktoré sa zahrnú do posledného mesačného vyhlásenia o výdavkoch z EPZF za príslušné účtovné obdobie;
d) ostatné náklady, t. j. rozdiely (zisky a straty) medzi účtovnou hodnotou a odbytovou cenou produktov alebo rozdiely vyplývajúce z iných faktorov.
e-Faudit
Výdavky uvedené v bodoch a) až d) sú predmetom spracovania e-Fauditu. 
E-Faudit predstavuje aplikačný systém založený na internetovej podpore, ktorý sleduje výdavky spojené s nákupom, skladovaním a predajom poľnohospodárskych produktov a pomáha vypočítať čiastku, ktorá má byť predmetom refundácie z EPZF. Tabuľky e-Fauditu sú vypĺňané pracovníkmi PPA, ktorí majú sprístupnené užívateľské práva prostredníctvom DG AGRI.

Obrázok č. 2: Prepojenie intervenčných opatrení a EPZF prostredníctvom e-Fauditu

Intervenčné opatrenie členského štátu vo forme verejného skladovania

e-FAUDIT

EPZF

20. deň každý mesiac hlási PPA prostredníctvom e-Fauditu Komisii elektronickou cestou súbor dokumentov, umožňujúci zaúčtovanie výdavkov realizovaných počas predchádzajúceho mesiaca z rozpočtu Spoločenstva podľa čl. 4 ods. 1 a 2 nariadenia Komisie (ES)  č. 883/2006. 
 Mesačné hlásenia prostredníctvom e-Fauditu rovnako umožnia stanoviť rozpočtovú nomenklatúru pre podpoložky, ktoré sú predmetom hlásenia v tabuľke T 104 (príloha 7).
Rovnako ako mesačné hlásenia prostredníctvom e-Fauditu sú Komisii poskytované aj ročné hlásenia, ktoré sú súčasťou ročnej účtovnej závierky.
 Postupy na vyčíslenie výdavkov uvedených v bodoch a) až d) sú stanovené v prílohe k nariadeniu Komisie (ES) č. 884/2006. Príjemcom platieb za tieto výdavky je PPA, pre ktorú takto nadobudnuté prostriedky znamenajú refundáciu vopred vynaložených nákladov. Refundované prostriedky súvisiace s intervenciami sa z osobitného mimorozpočtového účtu MP SR pripíšu na osobitný mimorozpočtový účet PPA.

Výpočet nákladov na uskladnenie a vyskladnenie
Pri výpočte uskladňovacích nákladov sa zohľadňujú nasledujúce množstvá:
•	nakúpené množstvá;
•	uskladnené množstvá v rámci transferu z iného členského štátu, s výnimkou prípadu, kedy sú príslušné uskladňovacie náklady obsiahnuté v nákladoch na prenos;
•	uskladnené množstvá, pri ktorých sa zistilo, že nespĺňajú podmienky na uskladnenie.
Množstvá transferované z iného členského štátu s cieľom bezodplatného rozdania osobám v núdzi sa u prijímacieho štátu nepovažujú za naskladnené množstvá.
Pri výpočte nákladov na vyskladnenie sa zohľadnia nasledujúce množstvá:
•	predané množstvo;
•	množstvo transferované do iného členského štátu s výnimkou prípadu, kedy sú príslušné náklady na uskladnenie obsiahnuté v nákladoch na prenos;
•	množstvá dodané v rámci potravinovej pomoci, pokiaľ sa príslušné náklady na vyskladnenie nerefundujú formou príplatku v cene príklepu;
•	množstvá určené na bezodplatné rozdelenie osobám v núdzi;
•	vyskladnené množstvá, pri ktorých sa zistilo, že nespĺňajú podmienky na uskladnenie;
•	odobraté vzorky.
Náklady na vyskladnenie sa nepočítajú pre:
•	množstvá stratené z identifikovateľných dôvodov (krádež a pod.);
•	množstvá stratené škodami;
•	množstvá stratené skladovaním (neidentifikovateľné straty);
•	množstvá stratené spracovaním;
•	množstvá, u ktorých sa v dôsledku zlých skladovacích podmienok znížila kvalita.
Pre niektoré sektory je však potrebné zohľadniť určité osobitosti:
1)	vo všetkých sektoroch okrem hovädzieho mäsa sa znížia paušály za uskladnenie a vyskladnenie v prípade, že sa dané množstvá fyzicky nepremiestnia;
2)	v sektoroch obilie, ryža, cukor a olivový olej sa používa iný paušál pre vyskladnenie, ak sa nepoužíva tolerancia.

Výpočet skladovacích nákladov
Skladované množstvá sa vyjadrujú v tonách/mesiac alebo hl/mesiac a odpovedajú priemerným zásobným množstvám, ktoré sa v zúčtovaní na začiatku a na konci mesiaca skutočne nachádzajú v intervenčných skladoch.
Na výpočet skladovacích nákladov sa považujú všetky identifikované a neidentifikované stratové množstvá za vyskladnené v momente zistenia straty.
Množstvá
Pre výpočet súvisiacich nákladov sa množstvá uvádzajú netto,  t. j. bez balenia. Údaje sú uvedené v tonách alebo hektolitroch na tri desatinné miesta.
Paušálne sumy 
Podľa čl. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 1883/78 predstavuje paušál štandardnú čiastku jednotnú pre celé Spoločenstvo, na ktorej základe sa financujú materiálové operácie vyplývajúce zo skladovania a prípadne spracovávania intervenčných produktov. Spôsob ich stanovovania je podrobne uvedený v prílohách k nariadeniu Komisie (ES) č. 884/2006.
Paušálne sumy sa vypočítajú tak, že príslušné množstvá vyjadrené v netto hmotnosti alebo v netto objeme sa vynásobia paušálmi vyjadrenými v EUR. 

Zmena výpočtových faktorov počas rozpočtového roku
Ak dôjde k zmene paušálnych súm, lehôt splatnosti, úrokových sadzieb alebo iných výpočtových faktorov po prvom dni v mesiaci, potom sa nové faktory aplikujú na vecné opatrenia (technické náklady) v zmysle čl. 9 nariadenia Komisie (ES) č. 884/2006 až od nasledujúceho mesiaca, pričom množstvá sa prerozdelia podľa obdobia aplikácie rôznych výpočtových faktorov.

OSOBITNÉ INTERVENČNÉ OPATRENIA

Výnimočné opatrenia na podporu trhu
(choroby zvierat, strata dôvery spotrebiteľov)

Podmienky prijímania a financovania výnimočných opatrení na podporu trhu upravujú články 44 až 46 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007.
V prípade vzniku výnimočnej situácie, ktorá sa nedá predvídať, môže Komisia na žiadosť SR prijať výnimočné opatrenia na podporu postihnutého trhu s cieľom zohľadniť obmedzenia obchodu v rámci Spoločenstva a obchodu s tretími krajinami, ktoré môžu byť dôsledkom uplatnenia opatrení na zabránenie rozšírenia chorôb zvierat. Opatrenia možno prijať iba, ak SR prijme zdravotné a veterinárne opatrenia na rýchle zlikvidovanie týchto chorôb, a iba v takom v rozsahu a na také obdobie, ktoré sú nevyhnutne potrebné na podporu príslušného trhu.
Opatrenia sa uplatňujú na sektory:
a) hovädzieho a teľacieho mäsa;
b) mlieka a mliečnych výrobkov;
c) bravčového mäsa;
d) ovčieho a kozieho mäsa;
e) vajec;
f) hydinového mäsa.
Pokiaľ ide o sektory hydinového mäsa a vajec, Komisia môže prijať výnimočné opatrenia na podporu trhu s cieľom zohľadniť vážne narušenia trhu, ktoré priamo súvisia so stratou dôvery spotrebiteľov v dôsledku ohrozenia zdravia verejnosti alebo zvierat.
Na tieto výnimočné opatrenia Spoločenstvo poskytne čiastočné financovanie vo výške 50 % nákladov, ktoré hradí SR. V sektoroch hovädzieho a teľacieho mäsa, mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa Spoločenstvo poskytne čiastočné financovanie vo výške 60 % nákladov v prípade boja proti slintačke a krívačke.

Opatrenia v sektoroch obilnín a ryže

Ak si to vyžaduje situácia na trhu, Komisia môže v zmysle čl. 47 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 prijať osobitné intervenčné  opatrenia v sektore obilnín, a to najmä, ak v jednom alebo viacerých regiónoch Spoločenstva klesnú trhové ceny, alebo hrozí ich pokles v porovnaní s intervenčnou cenou.

POMOC NA SPRACOVANIE

Sušené krmivo

Podmienky, formu a výšku poskytovania pomoci na spracovanie v prípade výrobkov sektora sušeného krmiva upravujú články 86 až 90 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007.
Pomoc na spracovanie v prípade výrobkov sektora sušeného krmiva Komisia poskytuje:
a) spracovateľom, ktorí uzavreli zmluvy s výrobcami krmiva na sušenie; 
b) podnikom, ktoré spracovali vlastnú úrodu, alebo v prípade skupiny úrodu jej členov;
c) podnikom, ktoré získali svoje dodávky od fyzických alebo právnických osôb, ktoré uzatvorili zmluvy s výrobcami krmiva na sušenie.
	Pomoc vo výške 33 EUR/t Komisia vypláca na sušené krmivo, ktoré opustilo spracovateľský závod do doby vyčerpania maximálneho garantovaného množstva hospodárskeho roku a spĺňa určené kvalitatívne požiadavky.
	Maximálne garantované množstvo dehydrovaného a/alebo na slnku sušeného krmiva, na ktoré sa môže poskytnúť pomoc, sa stanovilo na 4 960 723 ton za hospodársky rok. Toto množstvo sa pomerne rozdelilo medzi príslušné členské štáty ako národné garantované množstvá. Maximálne zaručené množstvo pre SR je stanovené vo výške 13 100 t. Pokiaľ bude toto množstvo prekročené, pomoc sa zníži, a to znížením výdavkov podľa percentuálneho podielu súčtu prekročení, ktoré predstavujú prekročenie daného členského štátu. Komisia stanoví takú úroveň zníženia, ktorá zabezpečí, aby výdavok z rozpočtu neprekročil sumu, ktorá by sa dosiahla, ak by sa maximálne garantované množstvo neprekročilo.

Ľan a konopa pestované na vlákno 

Pomoc na spracovanie ľanových stoniek z rastlín pestovaných na vlákno poskytuje Komisia v súlade s článkami 91 až 95 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 a s nariadením Rady (ES) č. 247/2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007. 
Pomoc na spracovanie dlhých ľanových stoniek pestovaných na vlákno poskytuje Komisia schváleným prvotným spracovateľom na základe množstva vlákna skutočne získaného zo stoniek, na ktoré bola s poľnohospodárom uzatvorená kúpna zmluva. V priebehu hospodárskeho roku 2008/2009 sa pomoc na spracovanie krátkych ľanových a konopných stoniek pestovaných na vlákno poskytne za rovnakých podmienok. 
Pod pojmom „schválený prvotný spracovateľ“ sa v podmienkach SR rozumie fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na jej právne postavenie podľa vnútroštátneho práva alebo postavenia jej členov, ktorú schválila PPA. 
V prípadoch, keď si poľnohospodári ponechajú vlastníctvo stoniek, ktoré pre nich na základe zmluvy spracováva schválený prvotný spracovateľ, a preukážu, že získané vlákna umiestnili na trhu, pomoc sa poskytuje poľnohospodárom. V prípadoch, keď schválený prvotný spracovateľ a poľnohospodár sú jedna a tá istá osoba, sa kúpno-predajná zmluva nahradí záväzkom príslušnej strany, že vykoná spracovanie sama. 
Výška pomoci na spracovanie dlhého ľanového vlákna v hospodárskom roku 2008/2009 predstavuje 160 EUR/t, v hospodárskom roku 2009/2010 a nasledujúcich rokoch 200 EUR/t. Spracovateľskú pomoc na krátke ľanové vlákna a konopné vlákna s obsahom nečistôt a pazderia najviac 7,5 % poskytne Komisia do konca hospodárskeho roku 2008/2009 vo výške 90 EUR/t.
Maximálne garantované množstvo dlhého ľanového vlákna, na ktoré možno poskytnúť pomoc, sa v rámci EÚ stanovilo na 80 878 ton. Uvedené množstvo sa pomerne rozdelilo medzi všetky členské štáty ako národné garantované množstvá. Pre SR je stanovená národná kvóta 73 ton. Maximálne garantované množstvo krátkeho ľanového vlákna a konopného vlákna, na ktoré možno poskytnúť pomoc v rámci EÚ, sa stanovilo na 147 265 ton. Pre SR je stanovená národná kvóta 189 ton.
VÝVOZNÉ NÁHRADY STANOVENÉ ZA VÝVOZ VÝROBKOV DO TRETÍCH KRAJÍN
Všeobecné podmienky, ktorými sa ustanovujú podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných náhrad na poľnohospodárske výrobky, sú obsiahnuté v:
•	nariadení Rady (ES) č. 1234/2007; 
•	nariadení Rady (ES) č. 3448/1993, ustanovujúcom obchodné opatrenia uplatňované na niektoré tovary vznikajúce spracovaním poľnohospodárskych výrobkov;
•	nariadení Komisie (ES) č. 800/1999, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných náhrad na poľnohospodárske výrobky v platnom znení;
•	nariadení Komisie (ES) č.1208/2007, ktorým sa stanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 800/1999, pokiaľ ide o určenie sadzby náhrad za mlieko a mliečne výrobky v prípade dodávok uvedených v článkoch 36 a 44 uvedeného nariadenia a vykonaných od 1. do 14. júna 2007;
•	nariadení Komisie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93 v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady na určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I zmluvy, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad;
•	nariadení Komisie (EHS) č. 3846/1987, ktorým sa ustanovuje nomenklatúra poľnohospodárskych výrobkov pre vývozne náhrady v platnom znení.
Vývozné náhrady poskytuje Komisia pri vývoze poľnohospodárskych produktov a spracovaných poľnohospodárskych produktov (Non Annex I.) do „tretích krajín“  a slúžia na vyrovnanie rozdielu medzi vyššou cenovou hladinou na trhu EÚ a nižšou hladinou cien na svetovom trhu.
Z hľadiska rozsahu pôsobnosti sa vývozné náhrady delia na produkty sektorov, ktoré sa majú vyviezť bez ďalšieho spracovania (poľnohospodárske výrobky) a na produkty vyvážané v podobe spracovaných poľnohospodárskych výrobkov. 
Poľnohospodárske výrobky sú výrobky určené na vývoz po spracovaní na spracované výrobky alebo tovar. Tovar určený na vývoz po spracovaní sa taktiež považuje za základné výrobky. Vzťahujú sa na ne opatrenia spoločnej poľnohospodárskej politiky a sú zahrnuté v prílohe I Zmluvy o Európskej únii.
Spracované poľnohospodárske výrobky (Non Annex I) sú výrobky, ktoré nepatria do prílohy I Zmluvy o Európskej únii (Non Annex I - NAI). Vznikajú priemyselným spracovaním základných poľnohospodárskych výrobkov. Niektoré druhy spracovaných poľnohospodárskych výrobkov, na ktoré sa nevzťahujú opatrenia spoločnej poľnohospodárskej politiky, obsahujú významné množstvá poľnohospodárskych zložiek (tzv. základných výrobkov). V skupine spracovaných poľnohospodárskych výrobkov je zahrnutá široká škála výrobkov od čokolády, detských výživ, pečiva, cukroviniek, nealkoholických nápojov až po niektoré alkoholické nápoje a modifikovaný škrob. Náhrady možno vyplatiť na základné výrobky a ich zložky odvodené od základných zložiek. Náhrada sa vypočíta na základe obsahu základných výrobkov. 
Vývozné náhrady sú v celom spoločenstve rovnaké. Náhrady stanovuje Komisia v pravidelných intervaloch alebo vypísaním verejnej súťaže na určité výrobky. Pri stanovení náhrad za konkrétne produkty sa prizerá na niekoľko hľadísk:
•	existujúca situácia a ďalší vývoj cien a dostupnosti tohto výrobku na trhu Spoločenstva a svetovom trhu,
•	zaistenie rovnováhy a prirodzeného vývoja cien a obchodu na tomto trhu,
•	zabránenie narušeniam, ktoré by pravdepodobne zapríčinili dlhotrvajúcu nerovnováhu medzi dopytom a ponukou na trhu Spoločenstva,
•	hospodárske hľadisko navrhovaných vývozov,
•	kvóty vyplývajúce z dohôd,
•	potreba rovnováhy medzi používaním základných produktov Spoločenstva pri výrobe spracovaných výrobkov na vývoz do tretích krajín a používaním výrobkov privezených z tretích krajín na základe spracovateľských dohôd,
•	čo najvýhodnejšie odbytové náklady a náklady na dopravu z trhov Spoločenstva do prístavov Spoločenstva,
•	dopyt na trhu Spoločenstva,
•	ak ide o sektory bravčového mäsa, vajec a hydiny, rozdiel medzi cenami kŕmneho zrna v množstve potrebnom na produkciu výrobkov týchto sektorov v rámci spoločenstva a cenami na svetovom trhu.
Nárok na vývoznú náhradu má ako fyzická, tak aj právnická osoba v prípade, že tieto vlastnia oprávnenie na podnikanie v obchodných činnostiach. Náhrada je určovaná ku dňu prijatia žiadosti o vývoznú licenciu s vopred stanovenou náhradou. 

Postup pri vyplácaní vývozných náhrad: 
Vývozné náhrady sa vyplácajú výhradne na základe žiadosti vývozcu. Žiadosťou o vyplatenie vývoznej náhrady je tlačivo jednotnej colnej deklarácie (ďalej len „JCD“), kde sa v kolónke 44 uvádza Žiadosť o vyplatenie vývoznej náhrady – registračné číslo žiadateľa na PPA – VO900. Pričom rozhodujúci je dátum prijatia colného prehlásenia (JCD) colnými orgánmi a od tohto dátumu je vývozca povinný najneskôr do 12 mesiacov predložiť PPA všetky dokumenty súvisiace s daným obchodným prípadom. Po predložení všetkých dokladov PPA preskúma nárok na vyplatenie vývoznej náhrady, vypočíta oprávnenú výšku vývoznej náhrady a pripraví všetky podklady na jej vyplatenie, pričom vývozná náhrada musí byť vyplatená najneskôr do 3 mesiacov od doručenia všetkých dokladov. 
Rozlišujeme nasledovné formy vývozných náhrad: 
•	konečná platba, pri ktorej je náhrada vyplatená po predložení dokladov o uskutočnení vývozu;
•	zálohová platba, pri ktorej je náhrada vyplatená akonáhle je prijatá jednotná colná deklarácia pod podmienkou zloženia zábezpeky na účet PPA vo výške 110 % požadovanej náhrady (zábezpeka je vrátená po doručení stanovených dokladov; pri nedodržaní lehôt je zábezpeka krátená);
V podmienkach SR sa uplatňuje len konečná platba vývoznej náhrady. 

VÝROBNÉ NÁHRADY

Podmienky poskytnutia výrobných náhrad, ich výšku a, pokiaľ ide o výrobnú náhradu za cukor, množstvá, za ktoré sa náhrada môže poskytnúť, stanovuje Komisia formou priebežných nariadení.

Výrobná náhrada za škrob

	Výrobnú náhradu poskytuje Komisia v zmysle článku 96 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 za škrob získaný z kukurice, pšenice alebo zemiakov a za určité deriváty používané pri výrobe určitých výrobkov, ktorých zoznam vypracuje Komisia.

Výrobná náhrada v sektore cukru

	Výrobnú náhradu poskytuje Komisia v súlade s článkom 97 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 za výrobky sektora cukru, ak nadbytočný alebo dovezený cukor, nadbytočná izoglukóza alebo nadbytočný inulínový sirup na výrobu určených výrobkov nie sú dostupné za cenu zodpovedajúcu svetovej cene.
Pri stanovení výrobnej náhrady sa zohľadnia najmä náklady vznikajúce pri používaní dovezeného cukru, ktoré by priemysel musel znášať v prípade dodávky na svetový trh, a cena nadbytočného cukru na trhu Spoločenstva alebo referenčná cena, ak nie je žiadny nadbytočný cukor.

POMOC NA DODÁVANIE MLIEČNYCH VÝROBKOV ŽIAKOM

	Spoločenstvo poskytuje za stanovených podmienok pomoc na dodávanie niektorých spracovaných mliečnych výrobkov žiakom vzdelávacích zariadení. Pravidlá poskytovania pomoci Spoločenstva na dodávanie mliečnych výrobkov žiakom upravujú tieto právne predpisy:
•	nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007;
•	nariadenie Komisie (ES) č. 2707/2000;
•	nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami – zrušené s účinnosťou od 1. júla 2008 s tým, že akty prijaté na jeho základe zostávajú v platnosti.
Pomoc je určená na poskytovanie určitých mliečnych výrobkov žiakom s povinnou školskou dochádzkou v  škôlkach, v predškolských zariadeniach, na základných školách a na stredných školách (ak tak rozhodne členský štát). Pomoc sa  poskytuje počas všetkých dní školského roka najviac v množstve 0,25 litra mlieka na žiaka a deň alebo mliečneho výrobku prepočítaného na ekvivalentný objem mlieka. Pomoc sa poskytuje len na výrobky uvedené v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 2707/2000. Výška pomoci je od 1. januára 2008 stanovená na 18,15 EUR/100 kg (výrobky kategórie I, t. j. pre všetky druhy mlieka). Ak sú dodané množstvá vyjadrené v litroch, na prevod na kilogramy sa použije koeficient 1,03. 
Podrobnosti poskytovania mliečnych výrobkov žiakom upravuje nariadenie vlády SR č. 412/2007 Z. z.. V prílohe č. 1 uvedeného nariadenia je zoznam oprávnených mliečnych výrobkov, na ktoré sa poskytuje pomoc z finančných zdrojov EÚ. V tejto prílohe je tiež stanovená výška  podpory z národných zdrojov spolu s najvyššou úhradou platenou žiakom.
Príjemcom pomoci je uchádzač o zabezpečenie mliečnych výrobkov. Uchádzačom o zabezpečenie mliečnych výrobkov môže byť:
•	predškolské zariadenie alebo škola s právnou subjektivitou,
•	zriaďovateľ  školy alebo predškolského zariadenia,
•	fyzická osoba – podnikateľ, alebo právnická osoba, ktorá v zastúpení jedného alebo viacerých predškolských zariadení alebo škôl alebo príslušného zriaďovateľa predškolského zariadenia alebo školy zabezpečuje pre žiakov mliečne výrobky.
Uchádzači o pomoc musia byť schválení na tento účel PPA. Ak sa zistí, že uchádzač o pomoc už viac nespĺňa podmienky alebo akékoľvek iné záväzky, schválenie môže PPA pozastaviť na jeden až dvanásť mesiacov alebo stiahnuť, v závislosti od vážnosti neregulárnosti. Takéto kroky sa nevykonajú v prípadoch vyššej moci alebo ak PPA zistí, že táto neregulárnosť nebola spáchaná úmyselne alebo nedbalosťou alebo bola menšej závažnosti. Akonáhle je stiahnutý súhlas, môže sa obnoviť na žiadosť uchádzača minimálne po období šiestich mesiacov.
Žiadosti o poskytnutie pomoci sa podávajú na PPA, súčasťou žiadosti sú prílohy podľa ods. 3 § 4. Vzor žiadosti je uvedený v prílohe č. 3 nariadenia vlády SR č. 412/2007 Z. z.
Žiadosti o poskytnutie pomoci sa podávajú trikrát v kalendárnom roku, a to za obdobia:
a)	od 1. januára do 31. marca,
b)	od 1. apríla do 30. júna,
c)	od 1. septembra do 31. decembra.
Okrem prípadov vyššej moci sa musia žiadosti o pomoc kvôli svojej platnosti podať do posledného dňa štvrtého mesiaca po konci obdobia, ku ktorému sa vzťahujú. Ak je prekročený tento časový limit o menej ako dva mesiace, pomoc sa stále vyplatí, ale znížená:
a) o 5 %, ak je prekročenie menej ako mesiac;
b) inak o 10 %.
Pomoc vyplatí PPA uchádzačom po zabezpečení mliečnych výrobkov do štyroch mesiacov odo dňa podania žiadosti.
Pred 31. decembrom každý rok SR oznamuje Komisii:
a) množstvá, pre ktoré bola vyplatená pomoc počas predchádzajúceho školského roka;
b) stručný výpočet akýchkoľvek informácií a propagačných opatrení pre mliečne výrobky vykonaných v súvislosti s distribúciou dotovaných výrobkov na školách.
c) maximálne ceny jednotlivých mliečnych výrobkov platené žiakmi platné pre bežný školský rok spolu s preukazujúcimi dokladmi.

OSOBITNÁ PODPORA VZŤAHUJÚCA SA NA VČELÁRSTVO 

Všeobecné pravidlá pre poskytnutie podpory na zlepšenie produkcie a obchodovania s  včelárskymi výrobkami upravujú články 105 až 110 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, ktoré sa vzťahujú na prírodný med, materskú kašičku a jedlý propolis, materskú kašičku a nejedlý propolis, peľ a včelí vosk.
Žiadateľom o podporu môže byť podľa nariadenia vlády SR č. 422/2007 Z. z. včelárske združenie pôsobiace na celoštátnej úrovni, ktoré zastupuje včelárov, alebo včelár podľa § 6 ods. 2 spomenutého nariadenia.
MP SR s cieľom zlepšiť všeobecné podmienky výroby a obchodovania so včelárskymi výrobkami vypracuje každé tri roky národný program. Národný program sa vypracúva v úzkej spolupráci s reprezentatívnymi organizáciami, ako aj včelárskymi združeniami a predkladá sa na schválenie Komisii.
Národný programy môže obsahovať tieto opatrenia:
a) technickú pomoc včelárom a zoskupeniam včelárov;
b) kontrolu varroázy;
c) racionalizáciu sezónneho presunu včelstiev;
d) opatrenia na podporu laboratórií vykonávajúcich analýzu fyzikálno-chemických vlastností medu;
e) opatrenia na podporu obnovenia počtu včelstiev;
f) spoluprácu so špecializovanými orgánmi na vykonávanie programov aplikovaného výskumu v oblasti chovu včiel a včelárskych výrobkov.
Osobitnú vnútroštátnu pomoc na ochranu včelínov znevýhodnených štrukturálnymi a prírodnými podmienkami alebo na základe programov hospodárskeho rozvoja, okrem pomoci, ktorá sa vyčlenila na výrobu alebo obchodovanie, musí MP SR oznámiť Komisii spolu s oznámením o včelárskom programe. 
	Opatrenia financované z EPFRV v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV sa z včelárskeho programu vylúčia.
Spoločenstvo poskytne na včelárske programy čiastočné financovanie zodpovedajúce 50 % výdavkov znášaných SR a vynaložených každoročne do 15. októbra. Podmienkou je vypracovanie štúdie o výrobnej a obchodnej štruktúre v sektore včelárstva na svojom území. 
PODPORA ORGANIZÁCIÍ A SKUPÍN VÝROBCOV V SEKTORE OVOCIA A ZELENINY
	Podporu organizácií výrobcov v sektore ovocia a zeleniny upravujú:
•	nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007; 
•	nariadenie Rady (ES) č. 2200/1996;
•	nariadenie Rady (ES) č. 1182/2007;
•	nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007.
	V sektore ovocia a zeleniny sa realizuje financovanie:
•	plánov na dosiahnutie uznania,
•	operačných programov.
Financovanie plánov na dosiahnutie uznania
Oprávnenými príjemcami pomoci  sú združení  výrobcovia ovocia a zeleniny, ktorí získali predbežné uznanie ako skupina výrobcov (ďalej len „SV“), podľa ustanovení nariadenia  Komisie (ES) č. 1580/2007. Plán na dosiahnutie uznania má začiatok 1. januára a je vykonávaný v jednoročných intervaloch. V pláne na dosiahnutie uznania žiadajú o podporu, ktorá je poskytovaná ako nenávratný finančný príspevok. Návrh na predbežné uznanie SV dáva PPA, pričom MP SR uznáva SV na základe  zákona č. 491/2001 a vydáva rozhodnutie o uznaní. 
Plán na dosiahnutie uznania sa financuje počas piatich rokov, pričom príspevok EÚ predstavuje 75 % a príspevok členského štátu 25 %. Výška finančného príspevku sa stanoví podľa hodnoty predávanej produkcie, ktorú skupina výrobcov predala na trhu. Maximálna výška pomoci pre každý rok realizovania plánu uznania je  100 000 EUR.  Pomoc sa vypláca v ročných alebo polročných splátkach.

Financovanie operačných programov 
Oprávnenými príjemcami pomoci  sú  združení  výrobcovia ovocia a zeleniny, ktorí získali  uznanie ako organizácia výrobcov (ďalej len „OV“), podľa vyššie uvedených nariadení ES, predložili operačný program a  majú zriadený operačný fond. Operačný program (ďalej len „OP“) je podnikateľský zámer OV, ktorý stanovuje opatrenia a konkrétne činnosti, ktoré počas troch až piatich rokov vykonáva organizácia výrobcov  pre svojich členov v záujme dosiahnutia rozvoja OV a plnenia cieľov ustanovených v nariadeniach Spoločenstva. Ciele OP a podmienky, ktoré musí OV splniť, sú stanovené v čl. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1182/2007. Schvaľovanie operačných programov a rozhodnutia o poskytnutí podpory a kontroly vykonáva PPA na základe zákona č. 543/2007 Z. z.. Neodôvodnené opatrenia a činnosti sú stanovené v prílohe VIII  nariadenia Komisie (ES) č. 1580/2007. Jednotlivé opatrenia v OP majú smerovať k preukázateľnému zlepšeniu počiatočného stavu OV. OP sa realizujú v rámci ročných etáp od 1. januára do 31. decembra. S cieľom posudzovania (resp. merania) úspešnosti pri dosahovaní vytýčených zámerov musia byť ciele uvedené v operačnom programe a jednotlivé opatrenia pre dosiahnutie cieľov kvantifikovateľné.      
 Z finančného hľadiska operačné programy obsahujú:
1.	spôsob výpočtu a stupeň finančných príspevkov,
2.	proces financovania operačného fondu,
3.	informácie nevyhnutné na oprávnenie rôznych úrovní príspevkov,
4.	rozpočet a časový plán pre vykonávanie akcií na každý rok vykonávania programu.
OV musí pri tvorbe OP zohľadniť nasledujúce skutočnosti: 
•	OP musí mať plnú podporu všetkých členov OV; 
•	ciele OP musia byť realistické a prispôsobené výške operačného fondu; 
•	OV je povinná schválený OP dokončiť .
Ciele operačného programu prihliadajú na:
a)	výrobu, marketingovú úpravu a zabezpečenie odbytu pre dosiahnutie  progresu oproti počiatočnému stavu,
b)	interpretáciu, 
c)	potvrdenie, že program je v súlade s národnou stratégiou a ako program                 prispieva k národnej stratégii.
         Všeobecné ciele OP zabezpečujú: 
a)	plánovanú výrobu  a  prispôsobiť ju dopytu, najmä pokiaľ ide o kvalitu a kvantitu;
b)	podporiť koncentráciu zásob a umiestňovanie produktov na trh pochádzajúcich od členov;
c)	znižovať výrobné náklady a stabilizovať výrobné ceny;
d)	podporovať používanie metód pestovania, výrobných technológií a metód     nakladania s odpadom, ktoré neškodia životnému prostrediu.
Finančná pomoc je vyplatená vo výške 50 % alebo 60 % (60 % na environmentálne opatrenia alebo pri predložení OP prvýkrát) oprávnených výdavkov,  najviac do výšky 4,1 % z hodnoty predanej produkcie organizácie za príslušný rok, podľa toho, ktorá z hodnôt bude nižšia. Finančná pomoc však môže byť zvýšená na 4,6 % z hodnoty predanej produkcie, ak OV použije 0,5 % na opatrenia spojené s predchádzaním kríz na trhu  (čl. 10 nariadenia Rady (ES) č. 1182/2007).
OV smie požiadať o:
a) celý finančný príspevok na konci príslušného roka realizácie programu za uplynulý rok;
b)  zálohovú platbu (preddavok); alebo
c)  štvrťročnú platbu. 
OV si zvolí jeden spôsob vyplácania finančnej pomoci a túto metódu uplatňuje počas realizácie OP v rámci jedného roka. 

ŠPECIFICKÉ OPATRENIA VO VINOHRADNÍCKOM A VINÁRSKOM SEKTORE
Reštrukturalizácia a konverzia vinohradov
Spoločná organizácia trhu s vínom s ohľadom na výrobný potenciál je upravená dvomi základnými nariadeniami ES:
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999,
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1227/2000.
Okrem týchto nariadení na realizáciu a administráciu podpory platia aj nasledovné právne predpisy SR:
•	Zákon  č. 182/2005 Z. z.,  
•	Zákon č. 71/1967 Zb., 
•	zákon č. 543/2007 Z. z.
	Podpora reštrukturalizácie a konverzie môže byť udelená iba na vypracované a ČŠ schválené plány. Cieľom systému reštrukturalizácie a konverzie vinohradov je v zmysle Národného plánu reštrukturalizácie vinohradov pre vinársky rok 2008 – 2009 (ďalej len „národný plán“) prispôsobenie sa produkcie trhovým podmienkam a skvalitnenie a zefektívnenie vinohradníckej a vinárskej výroby v SR s ohľadom na spoločnú organizáciu trhu EÚ v sektore vinohradníctva. 
Podporu poskytuje PPA žiadateľovi, ktorý zrealizuje opatrenie reštrukturalizácie vinohradov v zmysle národného plánu. Žiadosť o podporu si môže podať akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá má na Ústrednom kontrolnom a skúšobnom ústave poľnohospodárskom (ÚKSÚP) zaregistrovaný vinohrad a ktorá si v termíne do 15. marca daného roka podá žiadosť o podporu pri reštrukturalizácii vinohradov (ďalej len „žiadosť o podporu“) na ústredí PPA. Žiadateľ o podporu si sám vyberie vhodné opatrenie reštrukturalizácie vinohradov, príp. možnú kombináciu opatrení v zmysle národného plánu. Minimálna plocha, na ktorej sa musí zrealizovať dané opatrenie, je stanovená na 0,1 ha súvislej poľnohospodársky využívanej pôdy užívanej jedným užívateľom.
Podpora je žiadateľovi vyplatená až po ukončení daného opatrenia, príp. kombinácie opatrení a vykonaní všetkých potrebných kontrol na mieste. Žiadateľovi je vyplatených 50 % (Bratislavský kraj), resp. 75 % (ostatné kraje) oprávnených vecných nákladov predložených v podobe účtovných dokladov, maximálne výška uvedená v tabuľke národného plánu. 
Žiadateľ o podporu môže požiadať aj o vyplatenie preddavku (zálohy), ktorá je rovná výške podpory. Preddavok je možné získať po zložení zábezpeky 120 % predpokladanej podpory a po začatí realizácie opatrení projektu reštrukturalizácie vinohradov v stanovenom termíne.  Preddavok bude následne vyplatený podľa objemu pridelených finančných prostriedkov medzi 1. májom a 30. júnom daného roka. Zábezpeka bude žiadateľovi uvoľnená po ukončení daného projektu v stanovenom časovom termíne. Táto forma vyplácania podpory sa v podmienkach SR neuplatňuje, keďže nie je o ňu záujem zo strany žiadateľov o podporu.

Obohatenie vinárskych výrobkov (zvýšenie obsahu alkoholu vo vinárskych výrobkoch)
Spoločná organizácia trhu s vínom s ohľadom na trhové mechanizmy je upravená dvomi základnými nariadeniami ES:
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999,
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 1623/2000.
Okrem týchto nariadení na realizáciu a administráciu podpory platia aj nasledovné právne predpisy SR:
-	zákon č. 543/2007 Z. z.,
- 	zákon  č. 182/2005 Z. z., 
-	vyhláška MP SR č. 231/2005 Z. z., 
-	zákon č. 71/1967 Zb.
Cieľom podpory je obmedzenie obohacovania vinárskych výrobkov (zvyšovania obsahu alkoholu) sacharózou a dosiahnutie kvality vinárskych výrobkov v meteorologicky nepriaznivom roku u tých výrobcov, u ktorých je zvýšenie obsahu alkoholu povolené v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999. 
Podporu na zvýšenie obsahu alkoholu vo vinárskych výrobkoch poskytuje PPA výrobcom stolových vín alebo akostných vín, ktorí používajú zahustený hroznový mušt alebo rektifikovaný zahustený hroznový mušt vyrobený v Spoločenstve na zvýšenie obsahu alkoholu. Obohatenie musí byť vykonané v súlade s prílohou V nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999. Podpora sa poskytuje podľa potenciálneho obsahu alkoholu v obj. % na hektoliter. Závisí od pôvodu zahusteného hroznového muštu alebo rektifikovaného zahusteného hroznového muštu, nameraných hodnôt obj. % alkoholu a od množstva použitého muštu.
Podpora je výrobcovi vyplatená po splnení všetkých  požiadaviek PPA a vykonaní všetkých potrebných kontrol na mieste najneskôr do 31. augusta, ktorý nasleduje po skončení daného vinárskeho roka. 

FINANČNÝ PRÍSPEVOK SPOLOČENSTVA NA INFORMAČNÉ A PROPAGAČNÉ AKCIE NA PODPORU POĽNOHOSPODÁRSKYCH VÝROBKOV NA VNÚTORNOM TRHU A V TRETÍCH KRAJINÁCH
Do tejto skupiny výdavkov patria predovšetkým:
•	informačné a propagačné činnosti pre poľnohospodárske výrobky na vnútornom trhu Spoločenstva;
•	opatrenia na zabezpečenie informovania a propagácie poľnohospodárskych výrobkov v tretích krajinách.

Podmienky a pravidlá poskytovania pomoci na uvedený účel upravuje nariadenie Rady (ES) č. 3/2008.
Na základe uvedeného nariadenia sa z rozpočtu Spoločenstva môžu úplne alebo čiastočne financovať informačné a propagačné akcie, ktoré sa týkajú poľnohospodárskych výrobkov a ich spôsobu výroby, ako aj potravinárskych produktov na báze poľnohospodárskych výrobkov, uskutočňované na vnútornom trhu a na trhoch tretích krajín. Tieto akcie však nesmú byť zamerané na obchodné značky a ani nesmú nabádať ku spotrebe výrobku z dôvodu jeho osobitného pôvodu. Pôvod výrobku, na ktorý sa daná akcia vzťahuje, sa môže uviesť, pokiaľ ide o označenie uvedené v zmysle legislatívy Spoločenstva.
Informačné a propagačné akcie sú:
•	styk s verejnosťou, propagácia a reklamná činnosť, ktorá upriamuje pozornosť najmä na skutočné vlastnosti a prednosti výrobkov Spoločenstva, predovšetkým na kvalitu a bezpečnosť potravín, špecifické výrobné metódy, nutričnú a zdravotnú hodnotu, označovanie, dobré životné podmienky zvierat a ohľad na životné prostredie;
•	informačné kampane, najmä o režimoch Spoločenstva týkajúcich sa chránených označení pôvodu, chránených zemepisných označení, záruk tradičnej špeciality a organickej výroby;
•	akcie zamerané na informovanie o systéme Spoločenstva týkajúcom sa akostných vín vyrábaných v určitých regiónoch, vína so zemepisným označením a alkoholických nápojov so zemepisným označením alebo vyhradeným tradičným označením;
•	účasť na podujatiach, veľtrhoch a výstavách vnútroštátneho alebo európskeho významu;
•	štúdie na vyhodnotenie výsledkov propagačných a informačných akcií.
Uvedené akcie môžu mať na vnútornom trhu podobu účasti na podujatiach, veľtrhoch alebo výstavách medzinárodného či európskeho významu prostredníctvom výstavných stánkov Spoločenstva so zameraním na vylepšovanie imidžu výrobkov Spoločenstva.
V tretích krajinách môžu mať akcie aj takúto podobu:
a) informačné akcie o systéme Spoločenstva pre stolové vína;
b) účasť na podujatiach, veľtrhoch a výstavách medzinárodného významu prostredníctvom výstavných stánkov zameraných na vylepšovanie imidžu výrobkov Spoločenstva;
c) prieskumy nových trhov potrebných na rozšírenie trhových odbytísk;
d) obchodné misie na vysokej úrovni.
Komisia v spolupráci s Riadiacim výborom pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov stanovuje zoznamy tém, výrobkov a dotknutých tretích krajín. Tieto zoznamy sa každé dva roky, v prípade potreby aj v priebehu uvedeného intervalu, revidujú. Pri výbere tretích krajín sa prihliada na trhy tretích krajín, v ktorých existuje skutočný alebo potenciálny dopyt.
Pokiaľ ide o propagáciu na vnútornom trhu, Komisia vypracuje pre každé zvolené odvetvie alebo výrobok usmernenia, ktorými sa vymedzia podrobné pravidlá stratégie, ktorých sa treba pridržiavať v návrhoch informačných a propagačných programov. Týmito usmerneniami sa zadávajú všeobecné údaje týkajúce sa najmä:
a) cieľov a cieľových skupín, na ktoré sa treba zamerať;
b) určenia jednej alebo viacerých tém, na ktoré sa majú vzťahovať zvolené akcie;
c) druhu akcií, ktoré sa majú uskutočniť;
d) trvania programov;
e) smerného prerozdelenia sumy prostriedkov, ktorá je k dispozícii ako finančný príspevok Spoločenstva na uskutočnenie programov, v závislosti od trhov a typov plánovaných opatrení.
Pokiaľ ide o propagáciu čerstvého ovocia a zeleniny, osobitná pozornosť sa venuje propagačným akciám, ktoré sú venované deťom v školských zariadeniach.
Na základe vypracovaných usmernení predkladajú odborové alebo medziodvetvové organizácie zastupujúce dotknuté odvetvie v jednom alebo vo viacerých členských štátoch návrhy propagačných a informačných programov trvajúce maximálne tri roky.
Podľa § 3 zákona č. 543/2007  Z. z. posudzuje MP SR vhodnosť programov propagácie poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v krajinách, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, kontroluje a vyhodnocuje ich a vyhodnotenie zasiela EK. V súlade s § 7 uvedeného zákona PPA poskytuje ministerstvu informácie o realizácii programov propagácie poľnohospodárskych výrobkov, ich účinnosti a o efektívnosti vynaložených finančných prostriedkov a zabezpečuje finančnú realizáciu prijatých programov. Zverejňuje výzvu, prijíma a kontroluje vecnú stránku prijatých programov propagácie poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu  a v krajinách, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, po vecnej stránke zodpovedajúce návrhy programov zasiela ministerstvu a zasiela späť predkladateľom návrhy, ktoré po vecnej stránke nespĺňajú požiadavky.  
MP SR následne zašle Komisii zoznam programov a kópie týchto programov. Ak Komisia príde k záveru, že program, ktorý bol predložený alebo niektoré jeho akcie nie sú v súlade s nariadením Spoločenstva alebo nezodpovedajú vynaloženým finančným prostriedkom, v stanovenej časovej lehote informuje MP SR o nespôsobilosti takéhoto programu alebo jeho časti. MP SR zohľadní prípadné pripomienky Komisie a zašle programy upravené v súlade s navrhujúcimi organizáciami späť Komisii.
Komisia rozhoduje, ktoré programy sa vyberú, a o zodpovedajúcich rozpočtoch. Navrhujúca organizácia vyberie po príslušnom výberovom konaní subjekty, ktoré uskutočnia vybrané programy. V lehote do 90 kalendárnych dní po oznámení rozhodnutia MP SR uzavrie zmluvu s navrhujúcou organizáciou, avšak zmluva musí byť uzatvorená, až keď navrhujúca organizácia zloží zábezpeku vo výške 15 % maximálnej ročnej čiastky financovanej Spoločenstvom a SR.
Spoločenstvo financuje plne opatrenia, týkajúce sa:
a)	štúdií na vyhodnotenie výsledkov propagačných a informačných akcií;
b)	účasti na podujatiach, veľtrhoch a výstavách medzinárodného alebo európskeho významu prostredníctvom výstavných stánkov Spoločenstva so zameraním na vylepšovanie imidžu výrobkov Spoločenstva; informačných kampaní, najmä o režimoch Spoločenstva týkajúcich sa chránených označení pôvodu, chránených zemepisných označení, záruk tradičnej špeciality a organickej výroby; akcií zameraných na informovanie o systéme Spoločenstva týkajúcom sa akostných vín vyrábaných v určitých regiónoch, vína so zemepisným označením a alkoholických nápojov so zemepisným označením alebo vyhradeným tradičným označením za podmienky, že sú tieto opatrenia v záujme celého Spoločenstva.
Príspevok Spoločenstva na programy nepresiahne 50 % skutočných nákladov programov. V prípade informačných a propagačných programov trvajúcich 2 alebo 3 roky príspevok na jednotlivé roky vykonávania neprevýši túto hornú hranicu. V prípade propagačných akcií pre ovocie a zeleninu osobitne určených deťom v školských zariadeniach Spoločenstva príspevok nepresiahne 60 % skutočných nákladov.
Navrhujúca organizácia financuje najmenej 20 % skutočných nákladov na programy, zvyšok financovania znáša SR. Príslušné podiely SR a navrhujúcej organizácie sa určia pri predložení programu Komisii. Platby SR môžu pochádzať z poplatkov obdobných daniam alebo z povinných poplatkov.
Financovanie programov je založené na režime záloh, priebežných platieb a platbe zostatku. 
Každá záloha je doložená zábezpekou. Záloha pokrýva max. 30 % čiastky ročného príspevku Spoločenstva ako aj SR. Úhrada každej zálohy PPA sa musí vykonať do 30 kalendárnych dní po predložení žiadosti o zálohu. PPA bezodkladne odovzdá Komisii kópiu každej žiadosti o zálohu a dôkaz o zložení príslušnej zábezpeky.
Žiadosti o priebežné platby príspevku Spoločenstva a príspevku SR podávajú navrhujúce organizácie PPA pred koncom kalendárneho mesiaca nasledujúceho po uplynutí každej trojmesačnej etapy, ktorá sa začína dňom podpísania zmluvy. Tieto žiadosti sa týkajú platieb vykonaných počas uvedenej trojmesačnej etapy a sú doložené súhrnným finančným výkazom, kópiami faktúr a príslušnými dokladmi, ako aj priebežnou správou o plnení zmluvy za príslušnú trojmesačnú etapu. Priebežné platby a platby záloh nesmú súhrnne prekročiť 80 % celkového ročného finančného príspevku Spoločenstva a SR. 
Žiadosť o vyplatenie zostatku podáva navrhujúca organizácia PPA v lehote 4 mesiacov po dátume ukončenia ročných činností. Žiadosť musí byť doložená výročnou správou, ku ktorej sú priložené kópie faktúr a príslušné doklady o vykonaných platbách. PPA vykoná priebežné platby a platby záloh v lehote 60 kalendárnych dní od prijatia žiadosti o platbu.
Príjemcom platieb financovaných Spoločenstvom je PPA. 
Financovanie informačných a propagačných opatrení na vnútornom trhu ako aj v tretích krajinách je založené na rovnakých princípoch.
5.4.3.	REŠTRUKTURALIZÁCIA CUKROVARNÍCKEHO PRIEMYSLU
Dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu stanovuje nariadenie Komisie (ES) č. 320/2006 a podrobné pravidlá implementácie tohto nariadenia sú stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 968/2006.
Na zabezpečenie konkurencieschopnosti cukrovarníckeho odvetvia v EÚ bolo nevyhnutné začať hĺbkový proces reštrukturalizácie, ktorý vyústi do zníženia nevýnosnej  výrobnej kapacity v rámci EÚ. S týmto cieľom bol v rámci EÚ vytvorený dočasný reštrukturalizačný fond v sektore cukru, ktorý je súčasťou EPZF. Fungovanie dočasného reštrukturalizačného fondu je založené na významnej intervencii na trhu s cukrom, izoglukózou a inulínovým sirupom, kedy dochádza k redukovaniu počtu producentov cukru, izoglukózy a inulínového sirupu, ako aj pestovateľov rastlinných komodít, z ktorých sa dané produkty vyrábajú. 
Podpora na reštrukturalizáciu je určená pre podniky, ktoré sa rozhodnú vzdať pridelenej výrobnej kvóty. Časť tejto podpory je vyhradená pre pestovateľov cukrovej repy a pre dodávateľov strojového zariadenia s cieľom kompenzovať straty vyplývajúce zo zatvárania cukrovarov. 
Pred predložením žiadosti o podporu na reštrukturalizáciu ju musia podniky prekonzultovať s pestovateľmi cukrovej repy.
Reštrukturalizačná pomoc sa poskytuje vzhľadom na ten hospodársky rok, ktorého sa týka zrieknutie sa kvóty. Teda v prípade, keď sa cukor, izoglukóza alebo inulínový sirup, ktorý sa stiahol alebo preniesol z predchádzajúceho hospodárskeho roku, stávajú prvou výrobnou kvótou toho hospodárskeho roku, v ktorom sa určitý podnik chce vzdať svojej kvóty, podnik má možnosť podať jednu spoločnú žiadosť o vzdanie sa kvóty v dvoch po sebe nasledujúcich hospodárskych rokoch, pričom za každú časť kvóty dostane sumu podpory na reštrukturalizáciu uplatniteľnú na ten hospodársky rok, za ktorý sa zrieka kvóty.
Suma reštrukturalizačnej pomoci na tonu kvóty, ktorej sa podnik vzdal, je:
a)	v prípade, ak sa podnik vzdá kvóty, ktorú pridelil jednému alebo viacerým svojim závodom a úplne demontuje výrobné zariadenia príslušných závodov:
•	730,00 EUR na hospodársky rok 2007/2008;
•	625,00 EUR na hospodársky rok 2008/2009;
•	520,00 EUR na hospodársky rok 2009/2010.
b)	v prípade, ak sa podnik vzdá kvóty, ktorú pridelil jednému alebo viacerým svojim závodom, čiastočne demontuje výrobné zariadenia príslušných závodov a nepoužíva zostávajúce výrobné zariadenia príslušných závodov, na výrobu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje organizácia spoločného trhu pre cukor:
•	547,50 EUR na hospodársky rok 2007/2008;
•	468,75 EUR na hospodársky rok 2008/2009;
•	390,00 EUR na hospodársky rok 2009/2010.
c)	v prípade, ak sa podnik vzdá časti kvóty, ktorú pridelil jednému alebo viacerým svojim závodom a nepoužíva výrobné zariadenia príslušných závodov na rafináciu surového cukru:
•	255,50 EUR na hospodársky rok 2007/2008,
•	218,75 EUR na hospodársky rok 2008/2009,
•	182,00 EUR na hospodársky rok 2009/2010.
Suma zodpovedajúca 10% príslušnej reštrukturalizačnej pomoci na tonu kvóty, ktorej sa podnik vzdal, je vyhradená pre:
a) pestovateľov cukrovej repy, ktorí uzatvorili zmluvu o dodávkach s dotknutým podnikom počas obdobia, ktoré predchádzalo hospodárskemu roku na výrobu cukru podľa príslušnej kvóty;
b)   dodávateľov strojového zariadenia, ktorí sú buď súkromnými osobami, alebo podnikmi, ktoré podľa zmluvy pracovali so svojimi poľnohospodárskymi strojmi pre pestovateľov produktov a v období uvedenom v písmene a). 
Za hospodársky rok 2008/2009 dostanú pestovatelia v bode a) dodatočnú platbu vo výške 237,5 EUR za tonu kvóty na cukor, ktorej sa podnik vzdal. Táto dodatočná platba sa poskytne aj za hospodársky rok 2009/2010, ak sa dotknutý podnik vzdá časti alebo celej kvóty na cukor, ktorú má od toho hospodárskeho roka pridelenú, za predpokladu, že žiadosť predložil do 31. januára 2008. Do tohto termínu podali v podmienkach SR žiadosť 2 podniky. Dodatočná platba sa uplatňuje na podniky, ktoré sa v hospodárskom roku 2007/2008 v rámci režimu reštrukturalizácie vzdali časti alebo celej im pridelenej kvóty a na pestovateľov dotknutých zrušením kvóty, ktorej sa vzdali podniky v rámci režimu reštrukturalizácie. 
Rozhodnutie členského štátu o oprávnenosti žiadosti o poskytnutie podpory na reštrukturalizáciu sa zakladá na akceptovaní plánu reštrukturalizácie, ktorý podnik predkladá spolu so žiadosťou. 
Podniky môžu od hospodárskeho roka 2008/2009 predkladať do 31. marca 2008 dodatočné žiadosti o reštrukturalizačnú pomoc na zrušenie ďalšej časti alebo celej pridelenej kvóty, v prípade, že:
-	sa schválili žiadosti podané z podnetu pestovateľov,
-	patrične zrušená kvóta zodpovedá najmenej percentuálnemu podielu určenému na stiahnutie stanovenému 16. marca 2007 (pre hospodársky rok 2007/2008 je to 13,5 %).
Žiadosti o reštrukturalizačnú pomoc zahŕňajú:
a) reštrukturalizačný plán;
b) potvrdenie, že reštrukturalizačný plán sa pripravil po porade s pestovateľmi cukrovej repy, trstiny a čakanky;
c) záväzok vzdať sa príslušnej kvóty v príslušnom hospodárskom roku;
d) záväzok:	
-	úplne demontovať výrobné zariadenia v rámci obdobia určeného príslušným členským štátom;
-	alebo čiastočne demontovať výrobné zariadenia v rámci obdobia, ktoré určí dotknutý členský štát, a nevyužívať výrobné miesta a zostávajúce výrobné zariadenia na výrobu výrobkov zahrnutých do organizácie spoločného trhu s cukrom;
e) záväzok obnoviť priaznivé environmentálne podmienky prostredia v mieste závodu a pomoc pri opätovnom uplatnení pracovnej sily v rámci lehoty určenej členským štátom;
g) v prípade, ak sa podnik vzdá časti kvóty, záväzok nepoužívať výrobné zariadenia na rafináciu surového cukru.
        
         Žiadosť o reštrukturalizačnú pomoc podaná pestovateľmi 
         Pre hospodársky rok 2008/2009 mohli pestovatelia cukrovej repy podať PPA priamu žiadosť o pomoc sprevádzanú záväzkom, že prestanú dodávať určité množstvo cukrovej repy podliehajúcej kvóte podniku, s ktorým uzavreli zmluvu o dodávkach v predchádzajúcom hospodárskom roku.
         Termín podávania žiadosti bol od 30. októbra od 30. novembra 2007.
         V tomto termíne  PPA prijala 80 žiadostí o reštrukturalizačnú pomoc podanú pestovateľmi. V súlade s čl. 4a (ods. 6) nariadenia Rady (ES) č. 320/2006 boli žiadosti pestovateľov zamietnuté, lebo MP SR prijalo žiadosti podnikov, ktorými sa od hospodárskeho roku 2008/2009 zrušuje viac než 10 % ich kvóty. Dodatočná platba pre pestovateľov sa preto v hospodárskom roku 2008/2009 v SR nebude vyplácať.   

5.4.4.	ADMINISTROVANIE SYSTÉMU ZÁBEZPIEK
	Nariadenie Komisie (EHS) č. 2220/85, nariadenia Komisie (ES) č. 1291/2000 a č. 800/1999, ako aj legislatívne predpisy SR (zákon č. 543/2007 Z. z.) predpisujú povinnosť zloženia zábezpeky pri určitých obchodných transakciách.
	Zábezpekou je zaručená platba splatnej čiastky, ktorú pri nesplnení stanovenej požiadavky musí obchodný partner previesť v prospech kompetentného orgánu, ktorým je v podmienkach SR PPA.
	Zábezpeky sú vyžadované podľa nariadení EK v nasledovných oblastiach:
Licencie
•	dovozné licencie
•	 vývozné licencie so stanovenou náhradou vopred
•	 vývozné licencie bez stanovenia náhrady
•	 vývozné osvedčenia (pre výrobky nezahrnuté v prílohe I Zmluvy o EÚ)
Vývozné náhrady
•	pri zálohových platbách
Intervencie
•	 intervenčný nákup a predaj hovädzieho mäsa
•	 intervenčný nákup a predaj masla a smotany
•	 intervenčný nákup a predaj sušeného odstredeného mlieka
•	 intervenčný nákup a predaj obilnín
•	 intervenčný nákup a predaj cukru
Súkromné skladovanie
•	súkromné skladovanie hovädzieho a teľacieho mäsa
•	súkromné skladovanie ovčieho a kozieho mäsa
•	súkromné skladovanie bravčového mäsa
•	súkromné skladovanie masla a smotany
•	súkromné skladovanie vína
Výrobné podpory
•	poskytovanie podpory pri ponukovom konaní na koncentrované maslo určené pre priamu spotrebu v EÚ
•	požadovanie zábezpiek pri predaji masla za znížené ceny a poskytovanie príspevkov nasmotanu, maslo a koncentrované maslo využívané pri výrobe pekárenských výrobkov, zmrzliny 
•	poskytovanie príspevku pre odstredené mlieko a sušené odstredené mlieko využívané ako krmivo a predaj tohto sušeného odstredeného mlieka
•	poskytovanie výrobných náhrad v odvetví obilnín a ryže 
•	podpora EÚ na dodávky mlieka a niektorých mliečnych výrobkov žiakom vzdelávacích inštitúcií
•	poskytovanie dočasných finančných podpôr pre pestovateľov ovocia a zeleniny
•	 poskytovanie podpôr pre výrobky spracované z ovocia a zeleniny
•	 poskytovanie výrobnej náhrady pre niektoré výrobky z odvetvia cukru používaných v chemickom priemysle.
	Zábezpeka sa môže realizovať formou:
a)  bankového prevodu na osobitný účet (podkapitola 5.3.) ako jednorazová alebo bloková  hotovostná záruka,
b)  zabezpečenia záväzku ručiteľom (formou bankovej záruky), ktorý musí mať sídlo alebo podnik v niektorom z členských štátov EÚ a je schválený PPA.
	Zábezpeku prijíma PPA v SKK po prepočítaní na základe posledného výmenného kurzu stanoveného ECB pred prvým dňom toho mesiaca, v ktorého priebehu nastala rozhodujúca skutočnosť podľa nariadenia (ES) č. 1913/2006.
	V prípade, ak žiadateľ poskytuje zábezpeku formou bankovej záruky, jednorazovej alebo blokovej, musí predtým uzatvoriť s bankou zmluvu o ručení. Jednorazová zábezpeka slúži na zabezpečenie záväzkov vyplývajúcich z jedného obchodného prípadu, kým bloková zábezpeka zabezpečuje viac obchodných transakcií.
	Po splnení podmienok stanovených v príslušných nariadeniach EÚ pre jednotlivé  komodity alebo činnosti nastáva čiastočné alebo úplné uvoľnenie zábezpeky.
	Zábezpeka sa automaticky uvoľňuje celá, ak:
- žiadosť k danému obchodnému prípadu bola zamietnutá,
- zo strany EK dôjde ku kráteniu požadovaného množstva v takej miere, že žiadateľ stiahne svoju žiadosť (neplatí vždy, závisí od danej komodity a konkrétnych nariadení EÚ),
- nedôjde k uzatvoreniu zmluvy,
- sa splnili všetky podmienky uzatvorenia daného obchodného prípadu.
	Zábezpeka sa automaticky uvoľňuje sčasti, ak:
- zo strany Európskej komisie dôjde ku kráteniu požadovaného množstva, a to vo výške zodpovedajúcej množstvu, o ktoré bolo požadované množstvo príslušným krátiacim koeficientom znížené.
- bola zložená po prepočítaní na základe referenčného kurzu ECB vyššia suma zábezpeky (hotovostná) ako stanovovali príslušné právne predpisy. Prevyšujúca časť zábezpeky sa uvoľňuje automaticky.
	Počas trvania konkrétneho obchodného prípadu môže byť žiadateľovi uvoľnená zábezpeka čiastočne, a to v príslušnej výške na základe čiastočného splnenia podmienok.
	Pri nesplnení podmienok stanovených príslušnými právnymi predpismi dochádza k pomernému prepadnutiu zábezpeky v prospech SR alebo EÚ. V takom prípade PPA vyhotovuje odôvodnené rozhodnutie o prepadnutí zábezpeky alebo jej časti s poučením o odvolaní. 
	V prípade hotovostnej zábezpeky je žiadateľovi po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia o prepadnutí celej zábezpeky alebo jej časti zúčtovaná prepadnutá výška zo zloženej zábezpeky v prospech SR alebo EÚ.
	V prípade zabezpečenia obchodného prípadu bankovou zárukou žiadateľ je povinný do 30 dní od doručenia príkazu na zaplatenie prepadnutej zábezpeky požadovanú čiastku uhradiť. Ak sa tak nestane, kontaktuje PPA ručiteľa (banku), ktorý uhradí dlžnú sumu v lehote
do 30 dní od doručenia výzvy na splnenie záväzku z bankovej záruky.

5.5.	POSTUP REALIZÁCIE PLATBY Z EK PRE VÝDAVKY EPZF FINANCOVANÉ NA ZÁKLADE CENTRALIZÁCIE
Pri výdavkoch EPZF financovaných na základe centralizácie má Komisia priamy vzťah s príjemcom pomoci, to znamená, že prostriedky EÚ sú vyplácané priamo príjemcovi na základe jeho žiadosti, resp. splnenia podmienok stanovených v príslušných legislatívnych predpisoch EÚ.
5.5.1.	Finančné príspevky Spoločenstva na osobitné veterinárne činnosti, inšpekčné činnosti vo veterinárnej oblasti, v oblasti potravín a krmív pre zvieratá, na programy odstránenia chorôb zvierat a dohľad nad nimi ako aj na fytosanitárne činnosti
Príjemcom finančných prostriedkov poukazovaných z rozpočtu EPZF sú rozpočtové organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti MP SR - Štátna veterinárna a potravinová správa SR, Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky, ako aj samotné MP SR. Medzi Komisiou a príjemcom prostriedkov existuje priamy vzťah. SR získa od Spoločenstva príspevok, ak splní podmienky stanovené v príslušných legislatívnych normách EÚ vzťahujúcich sa na financovanú problematiku (napr. rozhodnutie Rady /EHS/ č. 90/424/EHS z 26. júna 1990 o výdavkoch na veterinárnom úseku v platnom znení). Výška príspevku pre špecifické veterinárne opatrenia je stanovená v rozhodnutí Rady (EHS) č. 90/424/EHS, pričom pre programy eradikácie chorôb a ich monitorovania sa prijímajú aktualizované rozhodnutia Komisie pre príslušný rok. Príspevok z rozpočtu Spoločenstva sa zasiela na základe žiadosti SR, ktorú vypracuje príjemca pomoci. Prostriedky Spoločenstva zasielané SR sa pripíšu na osobitný mimorozpočtový účet príjemcu (účet grantového charakteru) vedený v ŠP v SKK pod osobitným kódom zdroja. Vzhľadom na  to, že platba z EPZF je poukázaná v EUR, pri poukázaní prostriedkov na účet príslušného príjemcu sa uplatňuje aktuálny výmenný kurz ŠP platný v deň prevodu.
Rozpočtová organizácia vedie takto poskytnuté prostriedky na samostatnom mimorozpočtovom účte (účet grantového charakteru). Použitie týchto prostriedkov upravujú ustanovenia § 23 ods. 1 písm. c) a ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z.. 
Pri použití týchto prostriedkov ich rozpočtová organizácia odvedie na osobitný príjmový účet pre doplnkové zdroje a výdavky realizuje zo svojho výdavkového účtu s výnimkou prostriedkov poskytnutých zo zahraničia v cudzej mene, určených na platby v cudzej mene v tuzemsku alebo do zahraničia, ktoré vedie na osobitnom účte, z ktorého realizuje platby. 
Ak je príjemcom uvedených finančných prostriedkov rozpočtová organizácia v zriaďovateľskej pôsobnosti MP SR, informuje svojho zriaďovateľa o ich prijatí obratom. 
Príslušný príjemca súčasne v termíne do 30 dní po prijatí týchto prostriedkov informuje MF SR o ich prijatí a účele použitia v súlade s § 20 ods. 9 zákona č. 523/2004 Z. z.. 

5.5.2.	Vytvorenie a údržba poľnohospodárskych účtovných informačných systémov
Príjemcom finančných prostriedkov priamo z rozpočtu EPZF je Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva (ďalej len „VÚEPP“), ktorý prevádzkuje a aktualizuje Informačnú sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (ďalej len „ISPÚ“) podľa požiadaviek centrálnej komisie ISPÚ pri DG AGRI. VÚEPP. Informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (ISPÚ) sa prevádzkuje na základe nariadenia Rady (EHS) č. 79/65 o vytvorení siete na zhromažďovanie účtovných údajov o príjmoch a o hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov v Európskom hospodárskom spoločenstve v platnom znení (ďalej len „nariadenie Rady (EHS) č. 79/65“). VÚEPP je zároveň spojovacím miestom (Liaison Agency) SR pre ISPÚ s DG AGRI. Európska komisia prispieva členským štátom EÚ na čiastočnú úhradu nákladov ISPÚ za správne vyplnený poľnohospodársky podnikový výkaz ISPÚ paušálnou odmenou, ktorá sa každoročne aktualizuje (napr. na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1453/2007 bola pre účtovný rok 2008 stanovená paušálna odmena 151 EUR za každý správne vyplnený výkaz). Výkazy vypĺňajú poľnohospodárske podniky, ktoré sú zahrnuté vo vzorke podnikov ISPÚ SR (pre rok 2006 to bola schválená vzorka podnikov v počte 600, od účtovného roka 2007 je počet vykazujúcich hospodárstiev stanovený v počte 502). 
Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Komisie (EHS) č. 1915/83 z 13. júla 1983 o určitých vykonávacích pravidlách týkajúcich sa vedenia účtovníctva s cieľom stanovenia príjmov poľnohospodárskych podnikov v platnom znení sa vypláca paušálna odmena vo forme:
•	platby na účet vo výške 50 % z paušálnej odmeny (tzv. záloha) na počet vykazujúcich podnikov stanovených v prílohe I k rozhodnutiu Komisie (EHS) č. 1859/82 v platnom znení, a to na začiatku účtovného obdobia členského štátu;
•	zostatku vypočítaného na základe prenásobenia odmeny počtom správne vyplnených poľnohospodárskych podnikových výkazov zaslaných Komisii a po odpočítaní vyššie uvedenej zálohy, ktorý je vyplatený na účet do 6 mesiacov po obdržaní poľnohospodárskych podnikových výkazov Komisiou. Termín pre predloženie výkazov je 12 mesiacov po ukončení príslušného účtovného obdobia.
Medzi Komisiou a príjemcom finančných prostriedkov (VÚEPP) existuje priamy vzťah, a teda paušálna odmena za vyplnené poľnohospodárske podnikové výkazy je poukazovaná na účet VÚEPP vedený v ŠP v SKK.  Vzhľadom na to, že platba z EPZF je poukázaná v EUR, pri prevode prostriedkov na účet VÚEPP sa uplatňuje aktuálny kurz ŠP platný v deň prevodu. VÚEPP v termíne do 30 dní po obdržaní týchto prostriedkov informuje MF SR o ich prijatí v súlade s § 20 ods. 9 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách. O prijatí týchto prostriedkov informuje svojho zriaďovateľa obratom. Takto získané zdroje z rozpočtu EÚ  majú mimorozpočtový charakter, evidujú sa pod osobitným kódom zdroja a VÚEPP ich používa ďalej na zabezpečenie činnosti ISPÚ v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 79/65 o vytvorení siete na zhromažďovanie účtovných údajov o príjmoch a o hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov v Európskom hospodárskom spoločenstve v platnom znení. 

6.	ÚČTOVNÉ  POSTUPY  VZŤAHUJÚCE  SA  NA  PLATBY  Z EPZF

Finančné prostriedky EPZF a príslušného spolufinancovania sa vedú osobitne v účtovníctve:
a)	orgánu finančného riadenia;
b)	PA;
c)	príjemcu.
OFR a PA vedú účtovníctvo ako sústavu účtovných záznamov v súlade so zákonom č. 431/2002 Z. z.. 
OFR a PA vedú účtovníctvo správne, úplne, preukázateľne, zrozumiteľne a spôsobom zaručujúcim trvalosť účtovných záznamov. Účtovná dokumentácia ako súhrn všetkých účtovných záznamov (účtovné doklady, účtovné zápisy, účtovné knihy, účtový rozvrh  a účtovná závierka) je vedená v elektronickej a písomnej forme, a to spôsobom, ktorý zabezpečí trvalosť po celý čas spracovania a úschovy účtovnej dokumentácie, t. j. musí byť dostatočne chránená pred jej možnou stratou, odcudzením, zneužitím, poškodením alebo zničením vrátane elektronických nosičov dát a ich pravidelného zálohovania.
Finančné prostriedky EPZF sa zaznamenávajú v účtovníctve OFR od momentu pripísania finančných prostriedkov EPZF na osobitný mimorozpočtový účet MP SR. Zaradenie do  príjmov štátneho rozpočtu a realizácia výdavkov prostredníctvom štátneho rozpočtu je predmetom účtovníctva PA, ktorá má v rozpočte rozpočtované adekvátne príjmy a výdavky. 
PA v súvislosti s finančnými prostriedkami poskytovanými z EPZF a zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie vedie podľa nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006 účtovníctvo, v ktorého rámci sú príslušné sumy vyjadrené v slovenských korunách. PA musí však byť schopná poskytnúť Komisii zodpovedajúce údaje aj v eurách.
Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 PA ručí za presné a úplné zaúčtovanie všetkých poskytnutých platieb z EPZF.
Príjemcovia vedú účtovníctvo v súlade so zákonom č. 431/2002 Z. z. v rámci svojho účtovníctva, v ktorom osobitne zaznamenávajú a vykazujú všetky operácie týkajúce sa finančných prostriedkov EPZF a finančných prostriedkov na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu. Platby vykonané príjemcami sa dokladujú účtovnými dokladmi. Príjemcovia vedú svoje účtovníctvo tam, kde je to možné, v elektronickej forme.
6.1.	FINANČNÉ VÝKAZNÍCTVO, ELEKTRONICKÁ VÝMENA INFORMÁCIÍ A ARCHIVÁCIA
Na účely zostavovania finančných výkazov v súlade s legislatívou SR (najmä zákonom č. 523/2004 Z. z.) sa uplatní členenie podľa rozpočtovej klasifikácie, členenie podľa programového rozpočtovania a členenie podľa kódov zdrojov v štátnom rozpočte pre prostriedky EPZF a prostriedky zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie.
Na účely zostavovania výkazov v súlade s legislatívou ES sa uplatňuje rozpočtová nomenklatúra platná pre príslušný finančný rok zverejňovaná a upravovaná prostredníctvom Komisie.
PA v rámci systému finančného výkazníctva zabezpečuje pravidelné a štandardizované výstupy pre každý výdavkový titul financovaný z prostriedkov EPZF a súvisiace prostriedky štátneho rozpočtu na spolufinancovanie. Tento systém predstavuje súhrnné podklady pre vypracovanie žiadosti o platbu predkladanej Komisii.
PA zabezpečí súlad údajov vo finančných výkazoch s údajmi v účtovných záznamoch a v účtovnej dokumentácii, ktoré vedie.
Informácie (napr. vyhlásenia o výdavkoch) medzi Komisiou a SR sú vymieňané prostredníctvom informačných systémov, ktoré na komunikačné účely zavádza Komisia. Údaje o finančných transakciách týkajúcich sa výdavkov EPZF sú do informačných systémov zasielané, vložené a aktualizované na zodpovednosť PA samotnou PA. 
V prípade, že dokument alebo postup stanovený nariadením Rady (ES) č. 1290/2005 alebo príslušnými implementačnými nariadeniami vyžadujú podpis oprávnenej osoby alebo súhlas osoby v jednej alebo viacerých etapách predmetného postupu, informačné systémy zavedené na účel oznamovania týchto dokumentov musia umožniť identifikovať každú osobu jednoznačne a poskytnúť rozumné záruky nemennosti obsahu dokumentov vrátane etáp postupu v súlade s právnymi postupmi Spoločenstva. 
Pokiaľ ide o vyhlásenia o výdavkoch a vyhlásenie o vierohodnosti pripojené k ročnej účtovnej závierke, dokumenty zasielané elektronicky uchováva PA aj v originálnej podobe.
Článok 9 nariadenia  Komisie (ES) č. 885/2006 vyžaduje, aby OFR a PA uchovávali podporné dokumenty pre potreby Komisie, ktoré sa týkajú:
a)	výdavkov a pridelených príjmov, ktoré má zhromažďovať EPZF tak, aby ich Komisia mala k dispozícii najmenej 3 roky nasledujúce po roku, v ktorom Komisia vykoná zúčtovanie účtovnej závierky za príslušný finančný rok;
b)	nezrovnalostí alebo nedbanlivostí najmenej 3 roky nasledujúce po roku, v ktorom sú tieto čiastky získané naspäť od príjemcu a pripísané v prospech EPZF, alebo v ktorom sú stanovené finančné dôsledky nevykonaného vymáhania podľa článku 32 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005;
c)	výdavkov a príjmov v prípade realizácie procesu overovania súladu podľa čl. 31 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 najmenej 1 rok nasledujúci po roku, v ktorom sa uzavrie tento postup, alebo ak je rozhodnutie o súlade predmetom súdneho konania na Súdnom dvore ES, tak najmenej 1 rok nasledujúci po roku, v ktorom bolo toto konanie ukončené.
6.2.	 OZNAMOVANIE INFORMÁCIÍ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI
PA v zmysle čl. 8 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 zasiela Komisii elektronicky nasledovné informácie a doklady:
a)	najneskôr 3. pracovný deň každého mesiaca „n“ – informácie o celkovej výške zaplatených výdavkov a pridelených príjmov prijatých počas predchádzajúceho mesiaca „n-1“(príloha 5) a informácie, ktorými možno vysvetliť značné rozdiely medzi odhadmi výdavkov a pridelených príjmov a realizovanými výdavkami alebo prijatými príjmami (ako podklad pre odhady výdavkov a pridelených príjmov slúži tabuľka T104 uvedená nižšie);
b)	najneskôr do 10. dňa každého mesiaca „n“ – vyhlásenie o výdavkoch, obsahujúce informáciu o celkovej výške zaplatených výdavkov a pridelených príjmov prijatých počas predchádzajúceho mesiaca „n-1“, ako aj zaplatených výdavkov a pridelených príjmov vzťahujúcich sa na verejné skladovanie (príloha 6). Oznámenie týkajúce sa zaplatených výdavkov a pridelených príjmov prijatých počas obdobia od 1. do 15. októbra je potrebné odovzdať najneskôr do 25. októbra. Toto vyhlásenie podpísané akreditovanou PA slúži aj ako žiadosť o mesačnú platbu, prípadne ako doklad na pozastavenie alebo zníženie platieb.
c)	najneskôr do 20. dňa každého mesiaca „n“ – doklady určené na zaúčtovanie do rozpočtu Spoločenstva zaplatených výdavkov a pridelených príjmov, ktoré PA prijala počas predchádzajúceho mesiaca „n-1“, s výnimkou dokladov určených na zaúčtovanie zaplatených výdavkov a pridelených príjmov prijatých počas obdobia od 1. do 15. októbra, ktoré je potrebné odovzdať najneskôr do 10. novembra. Doklady pozostávajú z výkazov T 104, T 103, T 101 (príloha 7), tabuľky e.faudit (príloha III nariadenia Komisie /ES/ č. 884/2006).
Informácie a doklady uvedené v bodoch a) až c) sú vypracovávané PA a v kópiách následne zasielané OFR. Údaje v uvedených hláseniach sú vyjadrené v EUR.
6.3.	 PREDKLADANIE ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY 
V zmysle čl. 8 ods. 1 písm. c) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 PA predkladá Komisii (v kópii OFR) ročnú účtovnú závierku, doplnenú o :
1)	vyhlásenie o vierohodnosti podpísané osobou splnomocnenou za akreditovanú PA (príloha 2);
2)	doplňujúce informácie potrebné na overenie účtovnej závierky;
3)	certifikačnú správu vypracovanú CO.

Ročné účtovné závierky zahŕňajú:
a)	pridelené príjmy;
b)	výdavky EPZF zahrnuté podľa položiek a podpoložiek rozpočtu Spoločenstva;
c)	informácie týkajúce sa výdavkov a pridelených príjmov alebo potvrdenie, že podrobné údaje o každej transakcii sú uchovávané v počítačovom súbore a sú Komisii k dispozícii;
d)	tabuľku rozdielov podľa položiek a podpoložiek medzi výdavkami a pridelenými príjmami deklarovanými v ročných závierkach a tými, ktoré boli deklarované za to isté obdobie v hláseniach predkladaných k 20. dňu kalendárneho mesiaca spolu s vysvetlením rozdielu;
e)	tabuľku súm, ktoré treba vymáhať v prípade ukončenia výkonu (príloha 8);
f)	zhrnutie intervenčných operácií a vyhlásenie o množstve a umiestnení zásob na konci finančného roku;
g)	potvrdenie, že podrobné údaje o každom pohybe v intervenčnom sklade sú uchovávané v súboroch PA.
6.4.	 ZÚČTOVANIE
Do 30. apríla roku nasledujúceho po danom účtovnom období Komisia príjme rozhodnutie o zúčtovaní PA po prerokovaní vo výbore. Rozhodnutie o zúčtovaní pokrýva úplnosť, presnosť a správnosť predloženej ročnej účtovnej závierky. V rozhodnutí o zúčtovaní Komisia stanoví sumy výdavkov realizovaných v SR počas príslušného finančného roka, ktoré sú uznané ako výdavky účtovateľné EPZF na základe ročnej účtovnej závierky a akéhokoľvek zníženia alebo dočasného pozastavenia mesačných platieb pre EPZF.
V rozhodnutí o zúčtovaní pre EPZF Komisia rovnako stanoví sumy, ktoré sa rozdeľujú medzi rozpočet SR a rozpočet Spoločenstva v dôsledku nevymoženia súm vyplývajúcich z nezrovnalostí (kapitola 8).	 
Na účely zúčtovania PA zasiela Komisii najneskôr do 1. februára roku nasledujúceho po ukončení finančného roku:
1)	položky zahrnuté do ročných účtovných závierok uvedené v predchádzajúcej podkapitole 6.3;
2)	osvedčenia a správy vyhotovené CO;
3)	úplné záznamy všetkých účtovných údajov požadovaných na štatistické a kontrolné účely;
4)	vyhlásenie o vierohodnosti (príloha 2).
Dokumenty uvedené v bodoch 1,2 a 4 sa zasielajú v jednej kópii spoločne s elektronickou kópiou vo formáte a za podmienok stanovených Komisiou (čl. 18 nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006). Na žiadosť Komisie alebo z iniciatívy SR je možné adresovať Komisii ďalšie informácie týkajúce sa zúčtovania v lehote stanovenej Komisiou s prihliadnutím na množstvo práce potrebnej na poskytnutie týchto informácií. Komisia môže v náležite odôvodnených prípadoch akceptovať žiadosť o neskoré predloženie informácií, ak jej je táto žiadosť zaslaná pred uplynutím lehoty na predloženie príslušnej informácie.
Formu a obsah účtovných údajov uvedených v bode 3 stanovuje Komisia po prerokovaní vo výbore a následne v nariadení Komisie (ES) č. ..../...., ktorým sa ustanovuje forma a obsah účtovných údajov predkladaných Komisii na účely zúčtovania EPZF a EPFRV, ako aj na účely monitorovania a prognóz. Komisia oznámi SR výsledky kontroly poskytnutých informácií spoločne so všetkými zmenami a doplnkami, ktoré navrhne, najneskôr do 31. marca po ukončení finančného roka.
Suma, ktorá je v dôsledku rozhodnutia o zúčtovaní vymáhateľná od SR alebo splatná  SR, sa stanovuje odpočítaním mesačných platieb v súvislosti s príslušným finančným rokom od výdavkov uznaných za ten istý rok. Komisia túto sumu odpočíta od mesačnej platby týkajúcej sa výdavkov uskutočnených za druhý mesiac nasledujúci po mesiaci, v ktorom bolo prijaté rozhodnutie o schválení ročnej účtovnej závierky, alebo ju k nej pripočíta.
Ak Komisia z dôvodov, ktoré je možné pripísať SR, nemôže urobiť zúčtovanie SR do 30. apríla nasledujúceho roka, Komisia informuje SR o doplnkových prešetrovaniach. Komisia informuje o týchto kontrolách SR v dostatočnom časovom predstihu.

7.	SANKCIE  A POSTIHY  V PRÍPADOCH  NEOPRÁVNENÉHO  FINANCOVANIA  VÝDAVKOV  Z EPZF
7.1.	 ZNÍŽENIE ALEBO DOČASNÉ POZASTAVENIE PLATIEB
Komisia môže znížiť alebo dočasne pozastaviť mesačné platby SR, ak:
1)	vyhlásenia o výdavkoch alebo zodpovedajúce informácie týkajúce sa akreditovanej PA, CO alebo ročných účtovných závierok neumožňujú Komisii určiť, či je viazanie finančných prostriedkov v súlade s uplatniteľnými pravidlami Spoločenstva a SR na požiadanie Komisie o zaslanie doplňujúcich informácií v lehote stanovenej v závislosti od závažnosti problému (spravidla nesmie byť kratšia ako 30 dní): 
a)  neodpovie;
b)  odpoveď bude Komisia považovať za neuspokojivú;
c)  je preukázané nedodržanie uplatniteľných pravidiel alebo zneužitie   prostriedkov Spoločenstva. 
2)	vyhlásenia o výdavkoch alebo zodpovedajúce informácie týkajúce sa akreditovanej PA, CO alebo ročných účtovných závierok umožňujú Komisii určiť prekročenie finančného stropu stanoveného právnymi predpismi Spoločenstva alebo zjavné nedodržanie uplatniteľných pravidiel Spoločenstva. 
Komisia o daných skutočnostiach informuje SR, pričom spresní, že sa vykonali zníženia alebo pozastavenia mesačných platieb. Komisia môže uplatniť zníženia alebo pozastavenia po tom, čo poskytla SR možnosť vyjadriť svoje pripomienky.
Zníženia alebo pozastavenia sa uplatňujú v rámci rozhodnutia o mesačných platbách bez toho, aby bolo dotknuté rozhodnutie o zamietnutí financovania (kapitola 7.2). Komisia odpočíta zrážky z financovania EPZF od mesačných platieb týkajúcich sa výdavkov uskutočnených v druhom mesiaci nasledujúcom po rozhodnutí o zamietnutí financovania.
Ak právne predpisy Spoločenstva stanovujú platobné lehoty, prekročenie týchto lehôt PA má za následok neoprávnenosť platieb na financovanie Spoločenstvom, s výnimkou určených prípadov, podmienok a limitov podľa zásady proporcionality. Podrobné pravidlá zníženia platieb Komisiou v dôsledku nedodržania stanovených termínov upravuje čl. 9 nariadenia Komisie (ES) č. 883/2006.

7.2.	 ROZHODNUTIE O ZAMIETNUTÍ FINANCOVANIA
O čiastkach, ktoré sa majú vylúčiť z financovania EPZF, rozhoduje Komisia, a to v prípade, ak zistí, že výdavky EPZF financované na základe spoločného riadenia sa nerealizovali v súlade s pravidlami Spoločenstva.
Pred akýmkoľvek rozhodnutím o zamietnutí financovania sú výsledky kontrol Komisie, ako aj odpovede SR predmetom písomného oznámenia, po ktorom sa obe strany pokúsia dospieť k dohode o opatreniach, ktoré je potrebné prijať. Ak nedôjde k dohode, SR môže v lehote 4 mesiacov požiadať o začatie konania na zmiernenie stanovísk oboch strán. Podrobné pravidlá zmierovacieho postupu sú uvedené v nariadení Komisie (ES) č. 885/2006 v 3. kapitole. Žiadosť o začatie zmierovacieho konania v podmienkach SR predkladá PO po konzultácii s OFR. Výsledky konania sú predmetom správy odovzdanej Komisii, pričom Komisia ich preskúma skôr, ako sa vyjadrí k prípadnému zamietnutiu financovania.
Zamietnutie financovania sa nemôže týkať:
•	výdavkov EPZF financovaných na základe spoločného riadenia, ktoré sa realizovali viac ako 24 mesiacov predtým, ako Komisia písomne oznámila SR výsledky kontrol;
•	výdavkov týkajúcich sa viacročných opatrení, ktoré sú súčasťou výdavkov EPZF financovaných na základe spoločného riadenia, pri ktorých posledný finančný záväzok vznikol príjemcovi viac ako 24 mesiacov predtým, ako Komisia písomne oznámila SR výsledky kontrol.

8.	 NEZROVNALOSTI 

Problematiku nezrovnalostí v rámci platieb poskytovaných z EPZF upravuje nariadenie Komisie (ES) č. 1848/2006. Graficky je daná problematika znázornená v Prílohe 9. Nezrovnalosť je definovaná v čl. 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev. 
Podmienkou vzniku nezrovnalosti je porušenie právnych predpisov ES alebo SR, ktoré upravujú poskytnutie a použitie finančných prostriedkov EPZF a finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na spolufinancovanie, úmyselne alebo z nedbanlivosti. Za nezrovnalosť sa považuje aj porušenie právnych prepisov ES alebo SR, ktoré vo svojich ustanoveniach chránia finančné záujmy ES.  
Z pohľadu národnej legislatívy môže mať vznik nezrovnalosti priamy dosah na porušenie finančnej  disciplíny v zmysle § 31 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z., pričom § 31 citovaného zákona definuje jednotlivé druhy porušenia finančnej disciplíny. Z pohľadu národnej legislatívy nezrovnalosť nemusí vždy predstavovať porušenie finančnej disciplíny a naopak.
8.1.	  HLÁSENIE NEZROVNALOSTÍ
SR je povinná v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1848/2006:
a)	oznámiť Komisii všetky nezrovnalosti, ktoré boli predmetom prvého správneho alebo súdneho zistenia v termíne do dvoch mesiacov nasledujúcich po konci každého štvrťroku. V prípade každej nezrovnalosti poskytuje SR Komisii konkrétne údaje týkajúce sa nezrovnalostí stanovené v čl. 3 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1848/2006. Ak sa nezrovnalosti vzťahujú na čiastky EPZF nižšie ako 10 000 EUR, SR nezasiela podrobné údaje podľa čl. 3 ods. 1 uvedeného nariadenia, ak to Komisia výslovne nevyžaduje;
b)	bezodkladne oznámiť Komisii a v prípade potreby ostatným dotknutým členským štátom akékoľvek nezrovnalosti, ktoré môžu mať následky mimo územia SR alebo pri ktorých bol použitý nový spôsob ich páchania;
c)	oznámiť Komisii bezodkladne, najneskôr do dvoch mesiacov po skončení každého štvrťroku s odkazom na všetky predchádzajúce oznámenia a správy uvedené v bodoch a) a b), podrobné údaje o začatí alebo prerušení všetkých konaní uloženia správnych alebo trestných sankcií súvisiacich s oznámenými nezrovnalosťami, ako aj hlavné výsledky týchto konaní;
d)	poskytnúť Komisii na základe jej požiadania/žiadosti informácie týkajúce sa pokroku, t. j. informácie o začatí, prerušení a ukončení vymáhacích konaní s výnimkou nezrovnalostí, na ktoré sa vzťahujú čiastky nižšie ako 10 000 EUR.
Za evidenciu, predkladanie podkladov k hláseniam podľa bodov a) až e) a vymáhanie nezrovnalostí týkajúcich sa finančných prostriedkov EPZF a príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu zodpovedá PA. PA predkladá podklady k hláseniam o nezrovnalostiach podľa bodov a) až d) odboru ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii a v kópii OFR. O zistených nezrovnalostiach následne odbor ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii informuje Komisiu (OLAF EK).
Informácie podľa bodov a) až d) zasiela odbor ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii elektronicky prostredníctvom bezpečného pripojenia s využitím modulu poskytnutého Komisiou na tento účel a na formulári poskytnutom Komisiou.
Nezrovnalosť môže zistiť PA, OFR, kontrolné útvary MP SR, sekcia kontroly a boja proti korupcii ÚV SR, CO, orgány verejnej správy vykonávajúce finančnú kontrolu, ako aj orgány činné v trestnom konaní. V rámci kontrolnej činnosti môže nezrovnalosť odhaliť aj Komisia. 
V prípade, že nezrovnalosť zistí samotný príjemca, bezodkladne oznámi zistenú nezrovnalosť a predloží dokumenty preukazujúce zistenú nezrovnalosť PA. 
Za moment zistenia nezrovnalosti sa považuje podpísanie oficiálneho dokumentu alebo prerokovanie oficiálneho dokumentu podľa typu vykonanej kontroly/overenia (pozri nižšie).
Zistenie nezrovnalosti sa oficiálne zdokumentuje:
I.	podpísaním správy o zistenej nezrovnalosti,
II.	prerokovaním správy o výsledku finančnej kontroly vykonanej kontrolným orgánom,
III.	prerokovaním správy o výsledku auditu,
IV.	prerokovaním protokolu o výsledku kontroly vykonanej NKÚ SR,
V.	podpísaním správy z auditu EK.
Na základe zhromaždených údajov o zistených nezrovnalostiach PA spracuje podklady o zistených nezrovnalostiach do štvrťročného hlásenia o nezrovnalostiach a štvrťročne, resp. do 6 týždňov od skončenia štvrťroku zasiela na odbor ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii Úradu vlády SR a v kópii spoločnosti Deloitte Audit, s. r. o. ako CO.
V prípade, že suma nezrovnalosti prevyšuje 10 000 EUR, odbor ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii informuje o zistených nezrovnalostiach OLAF EK v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1848/2006 v nasledujúcom štvrťročnom hlásení o nezrovnalostiach. Informácie o nezrovnalostiach nepresahujúcich čiastku 10 000 EUR predkladá odbor ochrany finančných záujmov EÚ a boja proti korupcii OLAF–u EK výlučne na jeho žiadosť. 
8.2.	
VRÁTENIE PROSTRIEDKOV
Ak už boli prostriedky EPZF a príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vyplatené príjemcovi, vymáha ich PA podľa svojich vlastných vymáhacích postupov. Sumy EPZF, vymožené v dôsledku zistenia nezrovnalosti alebo nedbanlivosti a úroky s nimi spojené sa prevádzajú PA, ktorá ich zaúčtuje ako príjem pridelený do EPZF k mesiacu ich reálneho prijatia (podkapitola 2.3.). Vymožené sumy sú deklarované v hláseniach ako negatívna čiastka, t. j. o ich hodnotu sa zníži celková výška hlásených mesačných výdavkov. Vymožené sumy PA využije na financovanie jednotlivých výdavkových titulov EPZF. Pri pripísaní do rozpočtu EPZF si PA môže strhnúť 20 % zodpovedajúcich čiastok ako paušálne uhradenie nákladov na vymáhanie, okrem prípadov týkajúcich sa nezrovnalostí alebo nedbanlivostí pripísateľných správnym orgánom alebo iným úradom SR. 
Ak PA zistí porušenie povinnosti zo strany príjemcu, vyzve príjemcu na vrátenie prostriedkov EPZF a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie alebo ich časti. Ak príjemca uvedené prostriedky nevráti, PA postupuje podľa ustanovenia zákona č. 543/2007 Z. z..
Odvod, penále a pokutu za porušenie finančnej disciplíny pri nakladaní s prostriedkami štátneho rozpočtu a s prostriedkami EPZF ukladá a vymáha PA v súlade s § 7 zákona č. 543/2007 Z. z. odvolacím orgánom voči rozhodnutiam PA o uložení odvodu, penále a pokuty je MP SR, ktoré túto činnosť zabezpečí vo svojom organizačnom poriadku.
Z platobného hľadiska sú vymožené prostriedky súvisiace s nezrovnalosťami alebo nedbanlivosťami sústreďované:
1.	ak nejde o vymáhanie prostriedkov v správnom konaní, resp. ide o nezrovnalosti, ktoré sú súčasne porušením finančnej disciplíny podľa § 31 ods. 1 písm. b), c), a d) zákona č. 523/2004 Z. z. a nezákonný stav sa vyrovná do dňa skončenia kontroly, pričom poskytovateľ – PA tieto prostriedky sústreďuje:
a)	na osobitnom mimorozpočtovom účte PA v súlade s § 9 zákona č. 543/2007 Z. z., ak ide o prostriedky EPZF súvisiace s nezrovnalosťou alebo nedbanlivosťou,
b)	na výdavkovom účte PA, ak ide o prostriedky spolufinancovania zo štátneho rozpočtu súvisiace s nezrovnalosťou alebo nedbanlivosťou a suma súvisiaca s nezrovnalosťou alebo nedbanlivosťou je vymožená v tom istom roku, v ktorom bol výdavok neoprávnene uhradený,
c)	na príjmovom účte PA, ak ide o prostriedky spolufinancovania zo štátneho rozpočtu súvisiace s nezrovnalosťou alebo nedbanlivosťou a suma súvisiaca s nezrovnalosťou alebo nedbanlivosťou je vymožená v ďalších rokoch po roku, v ktorom bol výdavok neoprávnene uhradený;
2.	ak ide o vymáhanie prostriedkov v správnom konaní, resp. ak ide o porušenie finančnej disciplíny a nezákonný stav nie je vysporiadaný do dňa skončenia kontroly orgánom príslušným na ukladanie sankcií je PA, ktorá ich aj vymáha:
a)	na osobitnom mimorozpočtovom účte PA v súlade s § 9 zákona č. 543/2007 Z. z., ak ide o odvod  prostriedkov EPZF súvisiaci s nezrovnalosťou alebo nedbanlivosťou,
b)	na príjmovom účte PA, ak ide o odvod prostriedkov spolufinancovania zo štátneho rozpočtu,
c)	na osobitnom mimorozpočtovom účte PA v súlade s § 9 zákona č. 543/2007 Z. z., ak ide o pokutu alebo penále za porušenie finančnej disciplíny s prostriedkami EPZF,
d)	na príjmovom účte PA, ak ide o pokutu a penále za porušenie finančnej disciplíny s prostriedkami štátneho rozpočtu.
V bodoch 1.c), 2.b) a 2.d) ide o ten istý príjmový účet PA vedený v ŠP.
V bodoch 1.a), 2.a) a 2.c) ide o ten istý osobitný mimorozpočtový účet PA vedený v ŠP.
Finančné prostriedky zo zdrojov EPZF a spolufinancovania štátneho rozpočtu vymáhané od príjemcu sa zaokrúhľujú nahor na celé slovenské koruny.
Súhrnnú správu o vymáhacích konaniach začatých na základe nezrovnalostí a rozpis čiastok ešte nevymožených správnym alebo súdnym konaním podľa jednotlivých administratívnych a/alebo súdnych konaní a podľa jednotlivých rokov prvotného správneho alebo súdneho zistenia predkladá PA v rámci ročnej účtovnej závierky Komisii. Vzory tabuliek súm vymáhaných platieb sú uvedené v Prílohe 8.
V prípade, že medzi Komisiou a SR prebieha zmierovací postup, môže Komisia po jeho skončení rozhodnúť o pripísaní čiastok, ktoré sa ešte majú vymôcť na ťarchu SR:
•	ak SR nezačala všetky správne alebo súdne konania stanovené vnútroštátnymi predpismi a právnymi predpismi Spoločenstva s cieľom vymôcť prostriedky vyplatené príjemcom v roku, ktorý nasleduje po prvom správnom alebo súdnom rozhodnutí;
•	ak SR nedodržala svoje povinnosti a nerozšírila svoje šetrenia v prípade zistenia nezrovnalostí na všetky operácie, ktoré mohli byť dotknuté týmito nezrovnalosťami.
Pokiaľ sa vymáhanie nevykonalo v lehote 4 rokov od dátumu prvotného správneho alebo súdneho rozhodnutia, alebo v lehote 8 rokov, ak je vymáhanie predmetom konania pred národnými súdmi, finančné dôsledky nevykonaného vymáhania znáša vo výške 50 % rozpočet SR a vo výške 50 % rozpočet Spoločenstva. Čiastky nevymožené v stanovených lehotách sa uvedú oddelene v súhrnnej správe v druhej tabuľke uvedenej v Prílohe 8.
 Pod prvotným správnym alebo súdnym rozhodnutím sa rozumie prvý písomný posudok príslušného správneho alebo súdneho orgánu, ktorý na základe konkrétnych faktov uvádza existenciu nezrovnalostí bez toho, aby bola dotknutá možnosť následnej revízie alebo stiahnutia tohto záveru následkom vývoja v priebehu správneho alebo súdneho konania.
Rozloženie finančného zaťaženia vzniknutého následkom nevymáhania nemá vplyv na povinnosť PPA pokračovať vo vymáhacích konaniach.  50 % takto vymožených čiastok sa pripíše EPZF po tom, čo si PPA uplatní ponechanie 20 % zodpovedajúcej čiastky ako paušálne uhradenie nákladov na vymáhanie.
Ak sa v rámci vymáhacieho konania správnym alebo súdnym aktom konečného charakteru zistí, že nedošlo k žiadnej nezrovnalosti, SR prostredníctvom PPA nahlási svoju 50 % znášanú spoluúčasť ako výdavok EPZF. Ak sa z dôvodov, ktoré nemožno pripísať SR, nemohlo uskutočniť vymáhanie v uvedených lehotách a suma, ktorá sa má získať späť, je vyššia ako 1 milión EUR, Komisia môže na žiadosť SR predĺžiť tieto lehoty najviac o 50 % počiatočných lehôt.
V riadne odôvodnených prípadoch sa môže PPA rozhodnúť, že nebude pokračovať vo vymáhaní. Toto rozhodnutie môže byť prijaté iba v týchto prípadoch:
•	ak súhrn vzniknutých nákladov a predpokladaných nákladov na vymáhanie je vyšší ako vymáhaná čiastka;
•	ak je vymáhanie nemožné z dôvodu platobnej neschopnosti dlžníka, zistenej a uznanej v súlade s národnou legislatívou alebo osôb právne zodpovedných za nezrovnalosť.
PPA  oddelene vyznačí v súhrnnej správe v tabuľkách uvedených v Prílohe 8 čiastky, pre ktoré sa rozhodla nepokračovať vo vymáhacích konaniach, ako aj odôvodnenie svojho rozhodnutia.
Finančné dôsledky, ktoré znáša SR, vyplývajúce z nevykonaného vymáhania, uvedie PPA v ročnej účtovnej závierke, ktorú zasiela Komisii. Komisia overí danú skutočnosť a správne uplatnenie rozdelenia finančného bremena a v prípade potreby vykoná pri prijímaní rozhodnutia o zúčtovaní potrebné úpravy.
V prípade realizácie zmierovacieho postupu môže Komisia po jeho skončení rozhodnúť vylúčiť z financovania Spoločenstvom čiastky pripísané na ťarchu rozpočtu Spoločenstva v nasledovných prípadoch:
•	ak PPA prehlási v účtovnej závierke, že nedošlo k žiadnej nezrovnalosti alebo nedbanlivosti, resp. nebude pokračovať v jej vymáhaní, a Komisia zistí, že nezrovnalosti a nedbanlivosti alebo nevykonanie ich vymáhania sú dôsledkom, ktorý možno pripísať správnemu orgánu alebo inému úradnému orgánu SR;
•	ak PPA prehlási v účtovnej závierke, že nebude pokračovať vo vymáhaní nezrovnalosti alebo nedbanlivosti a Komisia sa domnieva, že poskytnuté zdôvodnenie je nedostačujúce na odôvodnenie rozhodnutia členského štátu zastaviť vymáhacie konanie.

Zoznam príloh
Príloha  1:	Subjekty zapojené do systému finančného riadenia EPZF
Príloha  2:	Formulár vyhlásenia o vierohodnosti
Príloha  3:	Rozpočtová klasifikácia použitá na zatriedenie výdavkových titulov EPZF
Príloha  4:	Platobný mechanizmus financovania výdavkov z EPZF a súvisiaci informačný tok (spoločné riadenie)
Príloha  5:	Hlásenie zasielané PPA najneskôr v 3. pracovný deň
Príloha 6:	Hlásenie zasielané PPA najneskôr do 10. dňa v každom mesiaci
Príloha 7:	Hlásenia zasielané PPA najneskôr do 20. dňa v každom mesiaci
Príloha 8:	Vzory tabuliek súm vymáhaných platieb týkajúcich sa nezrovnalostí EPZF
Príloha 9:	Postup vymáhania nezrovnalostí pre výdavky EPZF