Informácia o priebehu a výsledkoch druhého zasadnutia Konventu o budúcnosti Európy v Bruseli v dňoch 21. a 22. 3. 2002
V dňoch 21.-22.3.2002 sa v Bruseli konalo druhé zasadnutie Konventu o budúcnosti Európy (ďalej Konvent), na ktorom sa zúčastnili predstavitelia vlád a parlamentov členských i kandidátskych krajín EÚ, ako aj zástupcovia ďalších európskych inštitúcií. Konvent bol ustanovený na základe Laekenskej deklarácie, ktorú odsúhlasila Európska rada v decembri 2001.
Pred resp. po prvom dni zasadnutia Konventu sa uskutočnili separátne stretnutia vládnych zástupcov v Konvente, zástupcov národných parlamentov, jednotlivých politických skupín, ako aj kandidátskych krajín. Na týchto stretnutiach sa rokovalo predovšetkým o procedurálnych pravidlách a požiadavkách kandidátskych krajín.
Priebeh rokovania Konventu
Prvým bodom programu bola všeobecná diskusia na tému „Čo sa očakáva od EÚ“. Zhrnutie tejto diskusie je uvedené v ďalšej časti tejto informácie. Zasadanie pokračovalo prerokovaní technických a procedurálnych otázok fungovania Konventu.
V prvom rade išlo o požiadavky kandidátskych krajín k spôsobu činnosti Konventu.  Prezídium súhlasí so zastúpením kandidátskych krajín v tomto orgáne. Predstavitelia národných parlamentov majú navrhnúť jedného zástupcu, ktorý bude reprezentovať kandidátske krajiny a tento návrh predložia plenárnemu zasadaniu na schválenie na najbližšom zasadnutí Konventu v apríli t.r. Vzhľadom k tomu, že závery summitu v Laeken neuvažovali o zastúpení predstaviteľa kandidátskych krajín v Prezídiu, vybraný predstaviteľ sa bude v plnom rozsahu zúčastňovať zasadaní Prezídia ako pozvaný člen.
Sekretariát potvrdil, že EÚ nemá k dispozícii toľko lingvistov na jazyky kandidátskych krajín, aby mohli byť zabezpečené preklady dokumentov Konventu do týchto jazykov. Dočasné riešenie spočíva v tom, že preklady dokumentov by si do svojho jazyka musela zabezpečiť každá z týchto krajín individuálne. Spracované preklady by sekretariát Konventu prijal a formátoval ako dokumenty Konventu, ktoré by boli sprístupnené na internetovej stránke. Konvent odsúhlasil takéto riešenie.
Počas plenárnych zasadaní má každá národná delegácia vrátane kandidátskych krajín k dispozícii jednu kanceláriu s technickým vybavením.
Konvent odsúhlasil Metódy práce Konventu (Rules of Procedure) v znení, ako ich po posúdení približne 330 návrhov a komentárov spracovalo a predložilo Prezídium. Schválené znenie z veľkej miery odráža aj pripomienky, ktoré boli vznesené slovenskou stranou.
Informáciu o spôsobe práce Fóra predložil podpredseda Konventu J. L. Dehane Podpredseda G. Amato zároveň poskytol zoznam podkladových materiálov relevantných k debate pléna.
Posledným bodom zasadnutia Konventu bola informácia o Konvente mladých. Jeho zasadnutie sa pripravuje na začiatok júla 2002 buď dva dni pred alebo po regulárnom zasadnutí európskeho Konventu. Zloženie Konventu mladých má odrážať zloženie riadneho Konventu, preto jednotliví členovia európskeho Konventu a ich zástupcovia delegujú po jednom mladom kandidátovi vo veku od 18 do 25 rokov. Proces tohto výberu sa uskutoční v priebehu mesiaca apríl.
Zhrnutie diskusie na tému „Čo očakávame od EÚ“
Jadrom odbornej časti rokovania Konventu bola téma „Čo očakávame od EÚ“. Predseda Konventu Valéry Giscard d´Estaing uviedol tézy, o ktorých by mal konvent diskutovať. Ako uviedol, od Európskej únie sa očakáva, že na medzinárodnej scéne bude hovoriť jedným hlasom, bude demokraticky fungovať, bude schopná zaručiť bezpečnosť, bude dosahovať vysoký ekonomický rast, bude technologicky pokročilá a bude mať nízku nezamestnanosť. Položil dve základné otázky, ktoré by mali byť predmetom diskusie. Prvou z nich je, či má byť EÚ viac jednotná (uniform), alebo má umožniť väčšiu diverzitu (diverse). Druhá sa týka fungovania únie – či má EÚ konať priamo (act directly), alebo má len predkladať odporúčania členským štátom.
Vystúpenia členov Konventu obsahovali názory a hodnotenia súčasného fungovania EÚ a  námety na jej budúce fungovanie. Možno ich zhrnúť nasledovne:
•	tri základné slová Konventu by mali byť: zjednocovanie EÚ (reunification), rozširovanie EÚ, pohyb smerom k politickej EÚ, previerka (verification) úloh EÚ, ktoré chcú tieto štáty vykonávať spoločne a demokratizácia EÚ (democratisation)
•	Rozšírenie EÚ je potrebné, pretože bez neho sa nedosiahnu ciele, ktoré si Európa vytýčila (napr. bezpečnosť, ochrana životného prostredia, migrácia, boj proti terorizmu). Je potrebné spoločne hľadať odpoveď na otázky: čo robiť spolu?, ako?, kto?. Problém spočíva i v tom, že niekto chce menej Európy, iní chcú naopak obrovské skoky. Väčšina obyvateľov členských štátov EÚ chce viac Európy, ale na konkrétne problémy sa mnohokrát pozerajú rozdielne.
•	Zaznel i opačný názor, a to že 60% obyvateľstva chce, aby rozhodnutia boli prijímané na miestnej, regionálnej a národnej úrovni a na úrovni EÚ ponechať len cezhraničné otázky (cross-border issues). Podľa týchto názorov EÚ dosiahla svoj limit a sa stala mechanizmom byrokratov. Otázkou potom ostáva, ako bude možné vložiť do byrokratického systému politiku.
•	Úlohou budúcej EÚ je rozšírenie oblasti mieru, stability a prosperity i na strednú a východnú Európu a oblasť Stredozemného mora.
•	Paralelne sa vedľa seba naplno prejavujú dve tendencie -  cítenie náležitosti k Európe, ale zároveň i zdôrazňovanie národnej suverenity. Cítenie náležitosti k Európe musí byť rozvíjané v čase. EÚ sa pritom nemôže stať superštátom. Treba nanovo prehodnotiť, ktoré oblasti je potrebné centralizovať alebo naopak decentralizovať.
•	Federácia alebo únia národných štátov nie sú nové otázky. EÚ bola doteraz v procese  integrácii úspešná, lebo nedala vopred odpoveď na otázku hĺbky jej integrácie a lebo bolo v záujme členských štátov integrovať sa.
•	Cieľom nie je budovať EÚ ako dominantnú svetovú veľmoc, ale na druhej strane by mala byť budovaná ako globálny hráč.
•	Treba budovať Európu demokratickú, prosperujúcu, tolerantnú a štedrú.
•	Potreba vybudovať efektívne a transparentné inštitúcie (v súčasnej dobe sa inštitúcie zdajú byť veľmi vzdialené od občanov).
•	Národné parlamenty musia v budúcnosti zohrávať omnoho dôležitejšiu úlohu. 
Členovia Konventu sa vo svojich vystúpeniach dotkli aj ďalších otázok a vyslovili názory, ktoré boli niekedy i protichodné. Tieto názory možno zhrnúť nasledovne v tézach:
•	budovanie EÚ ako federácie národných štátov a plné aplikovanie princípu subsidiarity
•	potreba zrušiť právo veta
•	posilnenie komunitárnej metódy
•	silné nadnárodné inštitúcie
•	posilnenie úlohy regiónov
•	posilnenie právomocí členských štátov
•	odporúčanie zohľadniť najskôr očakávania občanov od národných vlád a až potom sa pýtať, čo očakávajú od EÚ
•	približovaním Únie občanom zdola nahor (nie nanucovaním zvrchu), sa podarí lepšie rozvíjať cítenie spolupatričnosti k Európe
•	z hľadiska napĺňania demokratických princípov by občania mali mať rovnaké možnosti nie len voliť, ale aj odvolať predstaviteľov v EÚ, tak ako majú možnosť v národných podmienkach
V rámci diskusie vystúpili aj slovenskí delegáti, P.Hamžík a J.Figeľ. Delegát NR SR poslanec P.Hamžík zdôraznil potrebu vytvorenia skutočného politického Spoločenstva vo vzájomných vzťahoch. Európska únia by mala byť ekonomicky silná, politicky vplyvná a zároveň schopná odolať globalizačným tlakom. Vyjadril názor, že v rámci EÚ by mala byť posilnená parlamentná dimenzia. Predstaviteľ vlády SR štátny tajomník MZV J.Figeľ označil doterajší priebeh rozširovacieho procesu za úspešný a zvýraznil nevyhnutnosť jeho pokračovania. Z princípov sa výslovne zmienil o solidarite a humanizme. Za perspektívne určujúce priority považuje dokončenie procesu rozširovania ako výrazu zjednotenia Európy, uskutočnenie reforiem (prehlbovanie komunitárnych politík, doprevádzané zvyšovaním ich efektívnosti – výslovná zmienka o SZBP) a dôsledné rešpektovanie princípu subsidiarity (zvýraznená zodpovednosť a predvídateľnosť).
Tematické zameranie nasledujúcich zasadnutí Konventu
Konvent, ktorý sa uskutoční v dňoch 15.-16.4.2002, sa bude venovať všeobecnej diskusii o poslaní a úlohách EÚ v budúcnosti (Mission of the EU) so zameraním na vertikálne členenie kompetencií medzi EÚ a členskými štátmi. Sekretariát k tomuto stretnutiu pripraví informačný dokument, ktorý bude sumarizovať otázky: „Ako sú rozložené komunitárne kompetencie?“, „Čo je zdrojom týchto kompetencií?, „Zmluva, politické rozhodovanie – prirodzený mechanizmus rozširovania?“. Májové zasadnutie Konventu sa bude zaoberať problematikou demokratického fungovania inštitúcií. Schôdza venovaná vnímaniu potrieb občianskej spoločnosti sa usporiada v júni.
Záver
•	Vo väčšine vystúpení zaznieval záujem o pohyb smerom k politickej únií - EÚ už má spoločný trh a spoločnú menu, teraz potrebuje pokročiť v ekonomickej spolupráci, integrácii finančných trhov, v oblasti vnútornej bezpečnosti a v SZBP.
•	Hľadanie spoločného priesečníka nebude v niektorých prípadoch počas činnosti Konventu jednoduché. Avšak i na prvý pohľad protichodné návrhy nemusia byť súčasne nedosiahnuteľné.  Napr.  zdôrazňovanie potreby zrušiť právo veta na jednej strane predstavuje posilnenie komunitárnej metódy fungovania EÚ. Na druhej strane zdôrazňovanie potreby posilnenia právomocí členských štátov môže byť paralelne riešené cez nové vertikálne rozdelenie právomocí medzi EÚ a členské štáty. V prípade tých právomocí, ktoré budú vyhradené pre úroveň EÚ, sa uvedený cieľ nevylučuje s potrebou posilniť komunitárnu metódu fungovania únie.