(Návrh)

Ú S T A V N Ý   Z Á K O N
z  .................... 2001
o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu

Národná rada  Slovenskej republiky  sa uzniesla na tomto ústavnom zákone:

Čl. 1
Základné ustanovenia
		
  (1) Slovenská republika  vykonáva štátnu moc s cieľom  zachovať mier a bezpečnosť štátu, najmä brániť svoju zvrchovanosť, územnú celistvosť, nedotknuteľnosť hraníc a demokratický  poriadok, chrániť život a zdravie osôb, základné práva a slobody, majetok a životné prostredie a plniť záväzky vyplývajúce z členstva v organizácii vzájomnej kolektívnej bezpečnosti a z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná. Vypovedať vojnu alebo vyhlásiť vojnový stav, výnimočný stav a núdzový stav možno len za podmienok ustanovených v tomto ústavnom zákone.
	
	(2) Základnou úlohou verejnej moci v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu je vykonávať všetky potrebné opatrenia na obranu štátu a zachovanie jeho bezpečnosti, na ochranu života a zdravia osôb, na ochranu majetku, na dodržiavanie základných práv a slobôd, na odvrátenie ohrozenia alebo na obnovu narušeného hospodárstva, najmä riadneho fungovania zásobovania, dopravy a verejných služieb v obciach, a na riadne fungovanie ústavných orgánov. Na plnenie tejto úlohy možno obmedziť základné práva a slobody a uložiť povinnosti len v rozsahu a za podmienok ustanovených v tomto ústavnom zákone.

  (3) Ústavné orgány vykonávajú verejnú moc aj v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Ak v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu alebo núdzového stavu nemôžu ústavné orgány vykonávať verejnú moc, vykonávajú ju orgány podľa tohto ústavného zákona.
 
Čl. 2
Vojna  

(1)   Vojnu možno vypovedať len za podmienky, že Slovenská republika je napadnutá cudzou mocou, ktorá jej vypovedala vojnu alebo ktorá bez vypovedania vojny narušila jej bezpečnosť, alebo za podmienky, že vypovedaním vojny Slovenská republika plní záväzky vyplývajúce z členstva v organizácii vzájomnej kolektívnej bezpečnosti alebo z medzinárodnej zmluvy o spoločnej obrane proti napadnutiu. 

(2) Vypovedanie vojny sa  vzťahuje na celé územie Slovenskej republiky.

(3)  V čase vojny možno v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas v závislosti od priebehu udalostí obmedziť základné práva a slobody a uložiť povinnosti na celom území Slovenskej republiky alebo na jej časti, a to najviac v tomto rozsahu:
a)	obmedziť nedotknuteľnosť osoby a jej súkromia núteným pobytom v ochranných krytoch a iných obdobných zariadeniach civilnej ochrany alebo evakuáciou na určené miesto,
b)	uložiť pracovnú povinnosť pre potreby ozbrojených síl alebo na zabezpečenie zásobovania, udržiavania pozemných komunikácií a dráh, vykonávania dopravy, prevádzkovania vodovodov a kanalizácií, výroby a rozvodu elektriny, plynu a tepla, výkonu zdravotnej starostlivosti alebo udržiavania verejného poriadku, 
c)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam na rozmiestnenie príslušníkov ozbrojených síl (ďalej len „vojak“), príslušníkov ozbrojených zborov, bojových prostriedkov, zdravotníckych zariadení, zásobovacích zariadení a záchranných služieb, 
d)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k hnuteľným veciam 
1.	obmedzením alebo zakázaním používania motorových vozidiel, lietadiel, vrtuľníkov, balónov a plavidiel na súkromné účely a na podnikanie, 
2.	prikázaním motorových vozidiel pre potreby ozbrojených síl alebo verejných služieb, 
3.	obmedzením alebo zakázaním používania vysielacích telekomunikačných zariadení a telekomunikačných okruhov, 
4.	prikázaním odovzdania zbraní do povinnej úschovy ozbrojených zborov, 
e)	obmedziť nedotknuteľnosť obydlia na ubytovanie vojakov, príslušníkov ozbrojených zborov alebo evakuovaných osôb, 
f)	obmedziť listové tajomstvo a tajomstvo dopravovaných správ a iných písomností zavedením cenzúry a obmedziť doručovanie niektorých poštových zásielok, 
g)	obmedziť slobodu pohybu a pobytu zákazom vychádzania v určenom čase alebo povoľovaním pobytu mimo obce,
h)	obmedziť alebo zakázať uplatňovanie práva pokojne sa zhromažďovať alebo zhromažďovanie na verejnosti podmieniť povoľovaním,
i)	obmedziť právo slobodne vyhľadávať a rozširovať informácie bez ohľadu na hranice štátu                   a slobodu prejavu na verejnosti,
j)	podriadiť vydávanie tlače povoľovaniu, obsah tlače a vysielania rozhlasu a televízie podriadiť  zavedením cenzúry a zabezpečiť vstup do tlače a do vysielania rozhlasu a televízie spojený s výzvami a informáciami pre obyvateľstvo,
k)	zakázať uplatňovanie petičného práva a  práva na štrajk,
l)	uložiť povinnosť zatemňovať obydlia a  používať plynové masky a individuálne protichemické balíčky,
m)	obmedziť právo slobodne sa združovať a obmedziť alebo zakázať činnosť spolkov a iných občianskych  združení, politických strán a politických hnutí a odborových organizácií,
n)	nevyhlásiť voľby do Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „národná rada“), do orgánov samosprávy obcí a  do orgánov samosprávy vyšších územných celkov a voľbu prezidenta Slovenskej republiky (ďalej len „prezident“) v pravidelných volebných obdobiach,
o)	obmedziť prístup občanov k voleným a iným verejným funkciám,
p)	obmedziť právo na vzdelanie obmedzením vyučovania, 
r)   obmedziť slobodnú voľbu povolania a právo podnikať zákazom výkonu určitých povolaní ale-
      bo činností, 
s)  obmedziť právo na kolektívne vyjednávanie, na odmenu za vykonanú prácu, na platenú dovo- 
      lenku na zotavenie a na primeraný odpočinok po práci a povoliť prekročenie najvyššej prípus-  
      tnej dĺžky pracovného času,
t)   obmedziť právo na súdnu ochranu v občianskoprávnych, obchodnoprávnych a pracovnopráv-
      nych veciach,
u)  obmedziť ochranu prírody a krajiny a právo na včasné a úplné informácie o stave životného 
      prostredia. 

 (4)  V čase vojny možno 
a)	nariadiť vojakom výkon mimoriadnej služby, 
b)	povolať na výkon mimoriadnej služby vojakov, odvedencov, vojakov v zálohe a vojakov povinnej vojenskej služby, ktorým  bol výkon vojenskej služby prerušený,   alebo
c)	nariadiť všeobecnú alebo čiastočnú mobilizáciu ozbrojených síl.

  (5) Časom vojny je obdobie odo dňa vypovedania vojny do dňa uzavretia mieru.

Čl. 3
Vojnový stav

(1) Vojnový stav možno vyhlásiť len za podmienky, že Slovenskej republike bezprostredne hrozí vypovedanie vojny alebo napadnutie cudzou mocou bez vypovedania vojny.

(2) Vyhlásenie vojnového stavu sa  vzťahuje na celé územie Slovenskej republiky.

(3)  V čase vojnového stavu možno v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas obmedziť základné práva a slobody a uložiť povinnosti v závislosti od priebehu udalostí na celom území Slovenskej republiky alebo na jej časti, a to najviac v tomto rozsahu: 
a)	obmedziť nedotknuteľnosť osoby a jej súkromia  evakuáciou na určené miesto,
b)	uložiť pracovnú povinnosť pre potreby ozbrojených síl alebo na zabezpečenie udržiavania pozemných komunikácií a dráh, vykonávania dopravy, prevádzkovania vodovodov a kanalizácií alebo udržiavania verejného poriadku, 
c)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam na rozmiestnenie vojakov, príslušníkov ozbrojených zborov, bojových prostriedkov, zdravotníckych zariadení, zásobovacích zariadení a záchranných služieb,
d)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k hnuteľným veciam
1.	obmedzením alebo zakázaním používania motorových vozidiel, lietadiel, vrtuľníkov a plavidiel na súkromné účely a na podnikanie,
2.	prikázaním motorových vozidiel pre potreby ozbrojených síl alebo verejných služieb, 
3.	obmedzením alebo zakázaním používania vysielacích telekomunikačných zariadení, 
4.	prikázaním odovzdania zbraní do povinnej úschovy ozbrojených zborov, 
e)	obmedziť nedotknuteľnosť obydlia na ubytovanie evakuovaných osôb, 
f)	obmedziť listové tajomstvo a tajomstvo dopravovaných správ a iných písomností zavedením cenzúry a obmedziť doručovanie niektorých poštových zásielok, 
g)	obmedziť slobodu pobytu povoľovaním pobytu mimo obce,
h)	obmedziť alebo zakázať uplatňovanie práva pokojne sa zhromažďovať alebo  zhromažďovanie na verejnosti podmieniť povoľovaním,
i)	obmedziť právo slobodne vyhľadávať a rozširovať informácie bez ohľadu na hranice štátu                a slobodu prejavu na verejnosti,
j)	podriadiť vydávanie tlače povoľovaniu, obsah tlače a vysielania rozhlasu  a  televízie podriadiť zavedením cenzúry a zabezpečiť vstup do vysielania rozhlasu a televízie spojený s výzvami a informáciami pre obyvateľstvo,
k)	zakázať uplatňovanie práva na štrajk,
l)	uložiť povinnosť zatemňovať obydlia a používať plynové masky a individuálne protichemické balíčky,
m)	obmedziť právo slobodne sa združovať a obmedziť činnosť spolkov a iných občianskych  združení, 
n)	nevyhlásiť voľby do národnej rady, do orgánov samosprávy obcí a do orgánov samosprávy  vyšších územných celkov a voľbu prezidenta v pravidelných volebných obdobiach,
o)	obmedziť prístup občanov k voleným a iným verejným funkciám,
p)	obmedziť právo podnikať zákazom výkonu určitých povolaní alebo činností, 
r)	obmedziť právo na kolektívne vyjednávanie, na odmenu za vykonanú prácu, na platenú dovolenku na zotavenie a na primeraný odpočinok po práci a povoliť prekročenie najvyššej prípustnej dĺžky pracovného času,
s)	obmedziť právo na súdnu ochranu v občianskoprávnych, obchodnoprávnych a pracovno-právnych veciach,
t)	obmedziť právo na včasné a úplné informácie o stave životného prostredia. 

(4)  V čase vojnového stavu možno 
a)    nariadiť vojakom výkon mimoriadnej služby, 
b)  povolať na výkon mimoriadnej služby vojakov, odvedencov, vojakov v zálohe a vojakov povinnej vojenskej služby, ktorým  bol výkon vojenskej služby prerušený, alebo
c)    nariadiť všeobecnú alebo čiastočnú mobilizáciu ozbrojených síl.

  (5) Časom vojnového stavu je obdobie odo dňa jeho vyhlásenia do dňa jeho skončenia    alebo do uplynutia času, na ktorý bol vyhlásený, alebo do dňa vypovedania vojny.

Čl. 4
Výnimočný stav

(1)  Výnimočný stav možno vyhlásiť len za podmienky, že došlo alebo bezprostredne hrozí, že dôjde k teroristickému útoku, k rozsiahlym pouličným nepokojom spojeným s útokmi na orgány verejnej moci, drancovaním obchodov a skladov alebo inými hromadnými útokmi na majetok alebo dôjde k inému hromadnému násilnému protiprávnemu konaniu, ktoré svojím  rozsahom alebo následkami podstatne ohrozuje alebo narušuje  verejný poriadok a bezpečnosť štátu, ak ho nemožno odvrátiť činnosťou orgánov verejnej moci a je znemožnené účinné použitie zákonných prostriedkov; výnimočný stav možno vyhlásiť len na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území.
  	
(2)  Výnimočný stav možno vyhlásiť v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas, najdlhšie na 60 dní. Ak vzniknú nové okolnosti bezprostredne súvisiace s dôvodmi, pre ktoré bol výnimočný stav vyhlásený, možno výnimočný stav  predĺžiť v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas, najviac o ďalších  30 dní.

(3)  Výnimočný stav nemožno vyhlásiť na potlačenie štrajku, o ktorom rozhodol príslušný  odborový orgán, alebo výluky, o ktorej rozhodol zamestnávateľ v súlade s predpismi o kolektívnom vyjednávaní, ani na znemožnenie alebo na rozpustenie verejného zhromaždenia občanov v súlade s predpismi upravujúcimi právo na zhromažďovanie, ak na ňom alebo v súvislosti s ním nedôjde ku konaniu, ktoré spĺňa podmienku podľa odseku 1.

(4) V čase výnimočného stavu možno v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas podľa závažnosti ohrozenia obmedziť základné práva a slobody a uložiť povinnosti na postihnutom                  alebo na bezprostredne ohrozenom území, a to najviac v tomto rozsahu:
a)	obmedziť nedotknuteľnosť osoby a jej súkromia núteným pobytom v obydlí alebo evakuáciou na určené miesto,
b)	uložiť pracovnú povinnosť na zabezpečenie zásobovania, udržiavania pozemných komunikácií a dráh, vykonávania dopravy, prevádzkovania vodovodov a kanalizácií, výroby a rozvodu                  elektriny, plynu a tepla, výkonu zdravotnej starostlivosti alebo udržiavania verejného poriadku, 
c)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam na rozmiestnenie vojakov,  príslušníkov ozbrojených zborov, zdravotníckych zariadení, zásobovacích zariadení, záchranných služieb a na umiestnenie zátarasov a zábran proti davu,
d)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k hnuteľným veciam odovzdaním zbraní do povinnej úschovy ozbrojených zborov,
e)	zakázať vjazd motorových vozidiel alebo obmedziť ich používanie na súkromné účely                      a na podnikanie, 
f)	obmedziť nedotknuteľnosť obydlia na ubytovanie evakuovaných osôb, 
g)	obmedziť doručovanie poštových zásielok, 
h)	obmedziť slobodu pohybu a pobytu zákazom vychádzania v určenom čase,
i)	obmedziť alebo zakázať uplatňovanie práva pokojne sa zhromažďovať alebo zhromažďovanie na verejnosti podmieniť povoľovaním,
j)	obmedziť právo slobodne rozširovať informácie bez ohľadu na hranice štátu a slobodu prejavu na verejnosti,
k)	podriadiť vydávanie tlače povoľovaniu,  obsah tlače a vysielania rozhlasu a televízie podriadiť zavedením cenzúry a zabezpečiť vstup do vysielania rozhlasu a televízie spojený s výzvami a informáciami pre obyvateľstvo,
l)	zakázať uplatňovanie práva na štrajk.

(5)	V čase výnimočného stavu možno
a)   nariadiť vojakom výkon mimoriadnej služby,
b)   povolať na výkon mimoriadnej služby vojakov v zálohe.

(6) Na obnovenie zákonného stavu možno použiť prostriedky, ktoré vzhľadom na okolnosti zodpovedajú rozsahu narušenia alebo ohrozenia, intenzite útokov a nepokojov a veľkosti postihnutého alebo bezprostredne ohrozeného územia, pričom ich použitie vedie k obnoveniu zákonného stavu. 

Čl. 5
Núdzový stav

 (1)   Núdzový stav možno vyhlásiť len za podmienky, že došlo alebo bezprostredne hrozí, že dôjde k ohrozeniu života a zdravia osôb, životného prostredia alebo k ohrozeniu značných majetkových hodnôt v dôsledku živelnej pohromy, katastrofy, priemyselnej, dopravnej alebo inej prevádzkovej havárie; núdzový stav  možno vyhlásiť len na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území.

(2)  Núdzový stav možno vyhlásiť v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas, najdlhšie na 90 dní. 

(3)  V čase núdzového stavu možno v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas podľa závažnosti ohrozenia obmedziť základné práva a slobody a uložiť povinnosti na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území, a to najviac v tomto rozsahu:
a)	obmedziť nedotknuteľnosť osoby a jej súkromia evakuáciou na určené miesto,
b)	uložiť pracovnú povinnosť na zabezpečenie zásobovania, udržiavania pozemných komunikácií a dráh, vykonávania dopravy, prevádzkovania vodovodov a kanalizácií, výroby a rozvodu elektriny, plynu a tepla, výkonu zdravotnej starostlivosti, udržiavania verejného poriadku alebo na odstraňovanie vzniknutých škôd, 
c)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam na rozmiestnenie vojakov, príslušníkov ozbrojených zborov, zdravotníckych zariadení, zásobovacích zariadení, záchranných služieb    a uvoľňovacích a iných technických zariadení,
d)	obmedziť výkon vlastníckeho práva k hnuteľným veciam zákazom vjazdu motorových vozidiel alebo obmedzením ich používania na súkromné účely a na podnikanie, 
e)	obmedziť nedotknuteľnosť obydlia na ubytovanie evakuovaných osôb, 
f)	obmedziť doručovanie poštových zásielok, 
g)	obmedziť slobodu pohybu a pobytu zákazom vychádzania v určenom čase a zákazom vstupu na postihnuté alebo bezprostredne ohrozené územie,
h)	obmedziť alebo zakázať uplatňovanie práva pokojne sa zhromažďovať alebo zhromažďovanie na verejnosti podmieniť povoľovaním,
i)	obmedziť právo slobodne rozširovať informácie bez ohľadu na hranice štátu a slobodu prejavu na verejnosti,
j)	zabezpečiť vstup do vysielania rozhlasu a televízie spojený s výzvami a informáciami pre obyvateľstvo,
k)	zakázať uplatňovanie práva na štrajk.

(4)  V čase núdzového stavu možno
a)   nariadiť vojakom výkon mimoriadnej služby,
b)   povolať na výkon mimoriadnej služby vojakov v zálohe.

Č i n n o s ť  ú s t a v n ý c h  o r g á n o v
 Čl. 6

(1)	Ak v čase vojny, vojnového stavu alebo výnimočného stavu nemôžu ústavné orgány vykonávať činnosť v mieste svojho sídla, vykonávajú ju v záložnom mieste. 

(2)	Ústavné orgány vypracujú pre prípad vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu plány na svoju evakuáciu a rozvinutie v záložných miestach a na výkon ústavných právomocí.

(3) Vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“), ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v čase mieru organizujú prípravu Slovenskej republiky pre prípad vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu. Vláda
a)	určuje základnú koncepciu obrany a bezpečnosti štátu,
b)	organizuje prípravu ústavných orgánov na čas vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu,
c)	organizuje prípravu hospodárstva, zásobovania obyvateľstva a štátnych hmotných rezerv na čas vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu,
d)	organizuje prípravu krajov na čas vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a  núdzového stavu,
e)	prijíma opatrenia na zmiernenie a odstraňovanie škôd a iných následkov spôsobených v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. 

Čl. 7

            (1) Ak je v čase vojny, vojnového stavu alebo výnimočného stavu znemožnená činnosť národnej rady, vykonáva  jej ústavné právomoci až do obnovenia činnosti Parlamentná rada, s výnimkou
a)	uznášania sa na ústave a ústavných zákonoch, volebných zákonoch, zákonoch o politických stranách a politických hnutiach a na zákonoch o spôsobe vykonania referenda,  
b)	vyslovovania súhlasu s medzinárodnou zmluvou,
c)	uznášania sa na ľudovom hlasovaní  o odvolaní prezidenta a na návrhoch na vyhlásenie referenda, 
d)	podania obžaloby na prezidenta. 

(2)  Predsedom Parlamentnej rady je predseda národnej rady; ďalšími členmi Parlamentnej rady sú podpredsedovia národnej rady, predsedovia a podpredsedovia výborov národnej rady a predsedovia poslaneckých klubov.

(3)  Parlamentná rada zodpovedá za svoju činnosť národnej rade. 
	
(4) Ak národná rada opätovne začne vykonávať svoju činnosť, na prvej schôdzi po obnovení činnosti schváli alebo zruší uznesenie Parlamentnej rady. Ak národná rada neschváli alebo zruší uznesenie prijaté Parlamentnou radou, takéto uznesenie stráca platnosť.

Čl. 8

           (1) Ak je v čase vojny, vojnového stavu alebo výnimočného stavu znemožnená činnosť vlády, vykonáva  jej ústavné právomoci až do obnovenia činnosti Bezpečnostná rada, s výnimkou rozhodovania o programe vlády a jeho plnení, o požiadaní o vyslovenie dôvery a o udelení amnestie vo veciach priestupkov.

(2) Bezpečnostná rada má deväť členov. Predsedom Bezpečnostnej rady je predseda vlády. Podpredsedom Bezpečnostnej rady je podpredseda vlády poverený predsedom Bezpečnostnej rady; ďalšími členmi Bezpečnostnej rady sú minister obrany Slovenskej republiky, minister vnútra Slovenskej republiky, minister financií Slovenskej republiky, minister zahraničných vecí Slovenskej republiky a ďalší členovia vymenovaní prezidentom na návrh predsedu  vlády. 

(3)  Členovia Bezpečnostnej rady sú pri výkone funkcie nezastupiteľní. 

(4) Bezpečnostná rada rozhoduje v zbore; na prijatie uznesenia je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých jej členov.

(5)  Prezident má právo
a)	navrhovať zvolanie Bezpečnostnej rady a zúčastňovať sa na jej zasadnutiach; ak prezident navrhne zvolanie Bezpečnostnej rady, predseda Bezpečnostnej rady zvolá Bezpečnostnú radu tak, aby sa jej zasadnutie uskutočnilo najneskôr do 48 hodín od okamihu, keď sa o návrhu dozvedel,
b)	vyžadovať od predsedu Bezpečnostnej rady a ďalších jej členov informácie potrebné na plnenie svojich úloh, 
c)	predkladať Bezpečnostnej rade návrhy v záležitostiach bezpečnosti štátu.

(6) Bezpečnostná rada zodpovedá za výkon svojej funkcie vláde.

(7)  Ak vláda opätovne začne vykonávať svoju činnosť, na prvej schôdzi po obnovení činnosti schváli alebo zruší uznesenie Bezpečnostnej rady. Ak vláda neschváli alebo zruší uznesenie prijaté Bezpečnostnou radou, takéto uznesenie stráca platnosť.

 (8) Organizačné a administratívne úkony spojené s činnosťou Bezpečnostnej rady vykonáva kancelária, ktorá je súčasťou organizačnej štruktúry Úradu vlády Slovenskej republiky. Riaditeľa kancelárie vymenúva a odvoláva predseda Bezpečnostnej rady. 

Čl. 9

(1)  Vypovedaním vojny alebo vyhlásením vojnového stavu, výnimočného stavu alebo núdzového stavu sa začne v príslušnom kraji činnosť bezpečnostnej rady kraja.

(2)  Bezpečnostná rada kraja plní úlohy nariadené vládou a ak jej ústavné právomoci vykonáva Bezpečnostná rada, plní úlohy nariadené Bezpečnostnou radou vo veciach
a)	zachovania alebo obnovy demokratického  poriadku v kraji, 
b)	organizovania činnosti na obnovu zákonného stavu, na ochranu života a zdravia osôb, majetku a životného prostredia, 
c)	zabezpečovania riadneho fungovania hospodárstva, zásobovania, dopravy, zdravotnej starostlivosti a verejného poriadku,
d)	plnenia úloh podľa  tohto odseku bezpečnostná rada kraja ukladá úlohy okresným úradom, iným štátnym orgánom,  vyššiemu územnému celku a obciam v obvode svojej územnej pôsobnosti,
e)	obmedzenia základných práv a slobôd a ukladania povinností právnickým osobám a fyzickým osobám. 
          
	(4)  Predsedom bezpečnostnej rady kraja je prednosta krajského úradu. Podpredsedom bezpečnostnej rady  kraja je zástupca prednostu krajského úradu; ďalšími členmi bezpečnostnej rady kraja sú riaditeľ krajského riaditeľstva Policajného zboru, zástupca ozbrojených síl určený Ministerstvom obrany Slovenskej republiky,  zástupca hasičského a záchranného zboru a predseda vyššieho územného celku. 

(5)  Členovia bezpečnostnej rady kraja sú pri výkone funkcie nezastupiteľní.
	
(6)  Bezpečnostná rada kraja  rozhoduje v zbore; na prijatie uznesenia je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých jej členov. 

(7)  Bezpečnostná rada kraja zodpovedá za výkon svojej funkcie vláde; ak ústavné právomoci vlády vykonáva Bezpečnostná rada, zodpovedá za výkon svojej funkcie Bezpečnostnej rade.

(8) Úlohy sekretariátu bezpečnostnej rady kraja plní krajský úrad. 

Čl. 10
Spoločné ustanovenia

(1) Rozhodnutia o vypovedaní vojny a o uzavretí mieru, o vyhlásení vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu a o ich skončení a o obmedzení základných práv a slobôd a uložení povinností, ako aj uznesenia Parlamentnej rady, Bezpečnostnej rady a bezpečnostných rád krajov sa bezodkladne vyhlasujú v tlači a vo vysielaní rozhlasu a televízie a  ich vydanie sa oznamuje v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. Tieto rozhodnutia a uznesenia nadobudnú záväznosť odo dňa ich vyhlásenia.

(2)  Ak v čase vojny, vojnového stavu alebo výnimočného stavu nemožno uskutočniť voľby do národnej rady, do orgánov samosprávy obcí a  do orgánov samosprávy vyšších územných celkov alebo voľbu prezidenta v pravidelných volebných obdobiach, volebné obdobia sa skončia v deň zloženia sľubu novozvolených poslancov národnej rady, poslancov obecných zastupiteľstiev, starostov obcí, poslancov zastupiteľstiev vyšších územných celkov, predsedov vyšších územných celkov a novozvoleného prezidenta na základe volieb uskutočnených po skončení vojny, vojnového stavu alebo výnimočného stavu, najneskôr však po uplynutí šiestich mesiacov odo dňa uzavretia mieru alebo skončenia vojnového stavu alebo výnimočného stavu. 

(3) Zákonné nároky na náhrady za
a) obmedzenie vlastníckeho práva,
b) škody spôsobené ozbrojenými silami, ozbrojenými zbormi, hasičským a záchranným  zborom   
    a záchrannými službami,
c) porušenie povinností orgánov verejnej moci,
d) škody spôsobené nezákonným rozhodnutím orgánu štátu alebo jeho nesprávnym úradným     
     postupom,
e) dovolenku na zotavenie, 
f)  splnenie pracovnej povinnosti a za iné vykonané práce a služby uložené na plnenie úloh     
      podľa tohto ústavného zákona, 
g)   prácu nadčas,
ktoré vznikli v čase vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu, patria oprávneným až po skončení vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu. Zákonné lehoty na ich uplatňovanie počas vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu neplynú.

(4) Zákonné lehoty, ktoré začali plynúť pred vypovedaním vojny alebo pred vyhlásením vojnového stavu alebo výnimočného stavu, v čase vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu spočívajú.

(5) Súdne konania, správne konania, colné konania, daňové konania, konania vo veciach poplatkov a výkon rozhodnutí a exekúcie začaté pred vypovedaním vojny a pred vyhlásením vojnového stavu alebo výnimočného stavu možno v čase vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu prerušiť, ak súd alebo orgán verejnej správy, ktorý vo veci koná, rozhodne, že mu okolnosti bezprostredne súvisiace s vypovedaním vojny a vyhlásením vojnového stavu alebo výnimočného stavu bránia v riadnom prejednaní a rozhodnutí veci alebo v  riadnom výkone rozhodnutia zákonom ustanoveným postupom.

(6) Štátne orgány sú pri plnení úloh podľa tohto ústavného zákona finančnými vzťahmi zapojené na štátny rozpočet; obce a vyššie územné celky sú pri plnení úloh podľa tohto ústavného zákona financované formou štátnych dotácií. 

(7) Zrušujú sa Rada obrany štátu, rady obrany krajov  a rady obrany okresov.

Čl. 11
Zrušovacie ustanovenie

Zrušuje sa ústavný  zákon č. 10/1969 Zb. o Rade obrany štátu v znení ústavného zákona                č. 160/1990 Zb., ústavného zákona č. 133/1991 Zb. a čl. V ústavného zákona č. 493/1992 Zb.

Čl. 12
Účinnosť

Tento ústavný zákon nadobudne účinnosť 1. marca 2002.