Ú v o d

Základným cieľom tohto dokumentu je vyhodnotenie/audit efektívnosti činností administratívnych štruktúr uvedených v materiáli „Informácia o administratívnych štruktúrach ovplyvňujúcich podnikateľské prostredie“ a niektorých ďalších najmä z hľadiska  synergických  stimulujúcich účinkov ich jednotlivých činností a aktivít na podnikateľské subjekty a na základe zistených faktov navrhnúť rozšírenie, či zúženie kvalitatívne, či kvantitatívne týchto činností a následne i navrhnúť rozšírenie, či zúženie administratívnych štruktúr. a na základe získaných poznatkov následne formulovať návrhy opatrení na zlepšenie, rozšírenie, zúženie  zamerania. 
V správe sa v súlade s jej cieľom posudzujú inštitúcie  a ich aktivity len z hľadiska ich vplyvu na podnikateľské prostredie, pričom pozornosť je viac zameraná na negatívne ako pozitívne pôsobenie. Správa si nekladie za cieľ komplexne posúdiť pôsobnosť a činnosť vybraných inštitúcií. Cieľom teda je zhodnotenie/audit súčasného stavu efektívnosti činností administratívnych štruktúr v časti "zo strany inštitúcií smerom k podnikateľom". V rámci  kompetencií MH SR sa zabezpečil audit administratívnych štruktúr. Pre analýzu sa použila metodika ankety. Analýza „zo strany podnikateľov smerom k administratívnym štruktúram“ spočíva rovnako na metodike ankety, ale z hľadiska objektívneho posúdenia treba osloviť  podstatne viac respondentov a na to v súčasnosti nie sú kapacitné a finančné prostriedky. Ich rozsah pôsobnosti a aktivít je poväčšine širší nad rámec zamerania a cieľa tejto správy. Ani charakter a rozsah správy neumožňuje suplovať komplexné audity činnosti jednotlivých inštitúcií, na ktoré by sa mohli opierať  zodpovedné závery o účelnosti činnosti a oprávnenosti ich existencie. Efektívnosť ich činnosti z hľadiska cieľa správy možno nepriamo odvodzovať z konfrontácie so stavom, v akom sa jednotlivé zložky podnikateľského prostredia nachádzajú.
 Sledované štruktúry (inštitúcie) možno rozdeliť na štyri základné skupiny:
•	ústredné orgány štátnej správy (ÚOŠS), 
•	miestna (regionálna) štátna správa (MŠS),
•	nezávislé inštitúcie zriadené zákonmi (NIZZ) a
•	neštátne inštitúcie (komory, zväzy, združenia,  asociácie a pod.)  
Podkladom spracovania správy sú údaje z rôznych prameňov. Na získanie údajov pre audit bola použitá anketovú metódu. Celkovo bolo oslovených 67 inštitúcií. Do termínu spracovania správy odpovedalo len 39 inštitúcií. Odpovede oslovených inštitúcií mali rôzny charakter a vypovedaciu schopnosť. Údaje neúplných alebo inak málo informatívnych odpovedí sa dopĺňali z iných informačných zdrojov. Výsledky ankety sú komplexnejšie uvedené v prílohovej časti tejto správy.

Pre potreby analýzy treba definovať podnikateľské prostredie z pohľadu cieľa tohto materiálu a presne špecifikovať uvedené činnosti a aktivity. Použijeme jednu z najobecnejších definícií:
 
podnikatelské prostredie je súbor právnických a fyzických osôb - subjektov, technického vybavenia, technológií a prírodného prostredia vo všetkých svojich horizontálnych a vertikálnych vzťahoch, smeroch a štruktúrach.

Obrázok č. 1 graficky znázorňuje použitú definíciu a postavenie jednotlivých entít podnikateľského prostredia. Právnické a fyzické osoby v rámci tejto definície možno rozčleniť do štyroch skupín – štruktúr (obrázok č.1).  

                Pracovná sila

Podnikateľské subjekty

Prírodné, technické a technologické okolie

                                                                   spotrebiteľské okolie

                                                                       

                 

      Administratívne štruktúry

 Obrázok č.1

Prvá skupina je skupina podnikateľov so svojou vlastnou štruktúrou a aktivitami. Aktivity tejto skupiny možno charakterizovať ako ekonomické činnosti, ktorých výsledkom má byť čo najväčší finančný prospech – zisk pre podnikateľa a ktoré vytvárajú produkty pre okolie – svojich spotrebiteľov.    

Druhú skupinu tvoria najmä fyzické osoby, ktoré zabezpečujú realizáciu podnikateľských aktivít – pracovná sila.

Tretiu skupinu tvoria neziskové právnické osoby, t. j. administratívne inštitúcie so svojou vlastnou štruktúrou podriadenou najmä potrebám podnikateľskej skupiny. Sú to administratívne štruktúry zabezpečujú korektné vzťahy a rovnováhu medzi podnikateľmi a ich spotrebiteľským a ostatným okolím, t. j. vyváženosť vzťahov v oblasti ekonomickej, sociálnej a environmentálnej a ktoré o. i. vykonávajú synergické činnosti stimulujúce podnikateľské aktivity na zabezpečenie trvalého ekonomického rastu.

Štvrtá skupina je spotrebiteľské okolie podnikateľskej skupiny.

Prienikom prvej a druhej skupiny sú malí podnikatelia, živnostníci a slobodné povolania.

Prienikom prvej a tretej skupiny sú neštátne neziskové inštitúcie (záujmové združenia, komory, asociácie, družstevné zväzy, a pod.). 

Prienikom druhej a tretej skupiny sú najmä odborové organizácie, ktoré sú oficiálnym sociálnym partnerom zastupujúcim záujmy druhej skupiny. 

Všetky tri skupiny sú obsiahnuté v štvrtej skupine a tvoria časť spotrebiteľského okolia podnikateľov. Spotrebiteľské okolie je súčasťou prírodného, technického a technologického okolia.

asociácie

fondy

  . . . . . 

					inštitúcie
štátne									           neštátne
					horizontálne
                                                                   vzťahy
					   medzi
				         administratívnymi	
				             štruktúrami

                Ú O Š  S

Medzi jednotlivými skupinami sú vzťahy vertikálne a horizontálne. 			

Odbory a zväzy

združenia

komory

štátom
zriadené
inštitúcie

O Ú O Š  S

					vertikálne vzťahy
medzi administratívnymi štruktúrami a
podnikateľskými subjektami

     Obrázok č.2

				. . . . . . . . . . . . . . . . . .

                               horizontálne vzťahy medzi podnikateľskými subjektami				

podnikateľský
subjekt 3

podnikateľský
subjekt 1

podnikateľský
subjekt 2

podnikateľský
subjekt n

	

Predmetom komplexnej analýzy sú vertikálne vzťahy medzi administratívnymi štruktúrami a podnikateľskými subjektami (obrázok č.2). Komplexná analýza efektívnosti činností administratívnych štruktúr takto ovplyvňujúcich podnikateľské prostredie                   v súčasnosti nie je realizovateľná z časového a najmä finančného hľadiska. Cieľom teda je zhodnotenie súčasného stavu efektívnosti činností administratívnych štruktúr v časti             "zo strany inštitúcií smerom k podnikateľom". Analýza spočíva na metodike ankety. Analýza „zo strany podnikateľov smerom k admninistratívnym štruktúram“ spočíva rovnako               na metodike ankety, ale z hľadiska objektívneho posúdenia treba osloviť  podstatne viac respondentov a na to v súčasnosti nie sú kapacitné a finančné prostriedky. 

Materiál v daných súvislostiach analyzuje aktivity a činnosti vo vertikálnom vzťahu     k podnikateľským subjektom oslovenej časti právnických a fyzických osôb pôsobiacich          v oblasti administratívy. Kvalita analýzy tak objektívne odzrkadľuje úroveň návratnosti odpovedí.

Analyzovali sa najmä tie aktivity a činnosti, ktoré majú synergický stimulačný účinok na podnikateľské subjekty alebo inak pozitívne vplývajú na podnikateľské prostredie, ako aj nákladovosť jednotlivých druhov aktivít a ich účinnostný efekt. 
1.	Identifikácia aktivít administratívnych štruktúr stimulačných pre podnikateľské subjekty
	V tejto časti správy sú uvedené vybrané aktivity stimulujúce podnikateľské subjekty ako i administratívne štruktúry (inštitúcie), zahrnuté do správy, ktoré sú nositeľmi týchto aktivít.
Poskytovanie a organizovanie stimulačných aktivít u veľkej časti administratívnych štruktúr spravidla predstavuje čiastkovú alebo vedľajšiu činnosť v rámci ich celkového pôsobenia. Atraktivitu stimulačných aktivít zvyšuje, ak ich uskutočnenie je financované alebo spolufinancované z verejných zdrojov alebo zo zdrojov samotnej poskytujúcej alebo organizujúcej inštitúcie. Týka sa to najmä malých a stredných podnikateľských subjektov. Celkovú analýzu a vyhodnotenie obsahuje príloha č. 3. „Stav k 31.12. 2002“ a v nej „Vyhodnotenie ankety a analýza“.
	Celkovú charakteristiku činnosti relevantných inštitúcií obsahuje príloha č. 1 „Špecifikácia činností administratívnych štruktúr a synergických efektov, ktoré ovplyvňujú podnikateľské prostredie“. 
1.1.	 Semináre, kongresy a iné odborné podujatia
Semináre, kongresy a podobné odborné akcie majú charakter informačno-komunikačný a ako také predstavujú pre podnikateľov koncentrovaný zdroj odborných, najmä nových informácií o rôznych problematikách, ktorých ovládanie je nutným predpokladom úspešného  podnikania.
Hlavnými organizátormi odborných akcií pre podnikateľov v súbore sledovaných inštitúcií sú komory všeobecného charakteru. 
	Obchodno-ekonomické oddelenia SR vo zverených krajinách povedľa iných aktivít vystupujú relatívne intenzívne ako sprostredkovatelia, nie organizátori, účasti slovenských subjektov na odborných podujatiach v zahraničí.
V rámci ankety niektoré krajské úrady uviedli povedľa svojho základného zamerania ako orgány regionálnej štátnej správy aj zorganizovanie odborných podujatí pre širší okruh účastníkov. 
1.2.Výstavy a predajné trhy a veľtrhy a pod.
Výstavy a predajné trhy a veľtrhy a podobné aktivity napomáhajú podnikateľom nadväzovať kontakty s novými obchodnými partnermi a pripravovať, respektíve uzatvárať kontrakty so zahraničnými a domácimi obchodníkmi, resp. investormi. Ide o relatívne nákladné aktivity, preto aj v tejto oblasti je významným poskytovanie finančnej pomoci z centralizovaných zdrojov na účasť malých a stredných podnikateľov.
Hlavnými organizátormi kontraktačných veľtrhov a výstav v sledovanom súbore inštitúcií sú všeobecné komory, Euro Info Centrum a sčasti i niektoré profesionálne komory   a taktiež viaceré výstavnícke firmy a Domy techniky ZSVTS.
1.3.	 Vzdelávacie činnosti
Politika podpory podnikania reaguje na meniace sa statické komparatívne výhody za dynamické, medzi ktoré sa zaraďuje aj faktor vzdelávania vo vzťahu k zvyšovaniu kvality konkurencieschopnosti a dynamike ekonomického rastu. Z toho dôvodu dôraz o.i. je kladený na podporu podnikateľskej kultúry a na integráciu vzdelávania pre podnikanie. V súčasných podmienkach dynamicky sa meniacej spoločnosti a rozvíjajúceho sa trhu je potrebné zdôrazňovať význam vzdelávania zamestnancov a hlavne manažérov firiem. Kvalitná manažérska príprava moderných a úspešných firiem sa musí popri získavaní a upevňovaní odborných vedomostí zamerať aj na osvojovanie si praktických zručností a vedomostí, ktoré prinášajú profesionalitu, zdokonaľovanie činnosti a osobnostný rozvoj manažéra aj zamestnanca v podnikateľskom prostredí.
V týchto súvislostiach je možné konštatovať, že zo sledovaných inštitúcií sa vzdelávacou činnosťou v podnikateľskom prostredí zaoberajú tieto inštitúcie:
-	Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania a Centrum pre patronát a dlhodobú starostlivosť o začínajúcich podnikateľov
-	asociácie a združenia podnikateľských firiem a podnikateľov, zamestnávateľských zväzov a združení
-	všeobecné a profesionálne komory
1.4.Testovacie a certifikačné činnosti
Testovacie a certifikačné činnosti majú normalizačný rámec a sú jeho najmä pozitívom v tom zmysle, že zvyšujú kredit podnikateľským subjektom, zabezpečujú a zvyšujú ich konkurenčnú schopnosť a úspešnosť realizácie na domácom aj zahraničnom trhu..
Testovaciu a certifikačnú činnosť v jednotlivých odboroch vykonávajú niektoré štátne inštitúcie a neštátne subjekty a niektoré z neštátnych inštitúcií na základe poverenia Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo. 
V súbore sledovaných inštitúcií sú to:
-	Lignotesting, drevársky a nábytkársky ústav skúšobný, 
-	SLOVAKPRO, národné koordinačné centrum,
-	Technický a skúšobný ústav stavebný, 
-	Slovenská komora certifikovaných účtovníkov (SKCÚ).
1.5.	 Sprostredkovanie kontaktov
Kontaktný servis je vecne informačno-komunikačnou službou, ktorú poskytujú právnické alebo fyzické osoby podnikateľom na zabezpečovanie kontaktov a komunikácie s podnikateľmi zo Slovenska a zo zahraničia. Tieto inštitúcie poskytovaním potrebných informácií uľahčujú vstup zahraničných firiem na slovenský trh, pomáhajú nájsť vhodných obchodných partnerov a sprevádzajú ich pri prvotných rokovaniach.
Sprostredkovateľské služby pre podnikateľov vykonávajú najmä:
-	Štátne inštitúcie (obchodno-ekonomické oddelenia, SARIO),
-	všeobecné komory, 
-	Euro Info Centrum (EIC),
-	ako i rôzne podnikateľské odborné subjekty na komerčných princípoch.
1.6.	 Poradenské služby (finančné, právne, obchodné a i.)
Na Slovensku v súčasnosti pôsobí veľmi veľa  firiem (právnické a fyzické osoby) zaoberajúce sa poradenstvom pre podnikateľov. Súvisí to s meniacimi sa podmienkami ako napríklad globalizácia trhov, rozširovanie zahraničných vzťahov podnikateľských subjektov, zavádzanie nových výrobkov, rýchla inovácia a rozširovanie produkcie, dovozu a vývozu tovarov a služieb, ktoré vyvolávajú potrebu širšieho využívania poradenských služieb rôzneho charakteru, najmä malými a strednými podnikmi.
Zo súboru vybraných inštitúcii zapojených do ankety sa odborným poradenstvom všeobecného i špecializovaného charakteru zaoberajú:
-	agentúry a Subkontraktačná burza Slovenska,
-	všeobecné komory, združenia a zväzy,
-	celoštátne a regionálne poradenské, informačné a inovačné centrá.
1.7.	 Konkrétne služby (finančné, právne, obchodné a iné)
Využívanie konkrétnych služieb (finančných, právnych, obchodných a iných) predstavuje pre podnikateľov zvýšenie odborného potenciálu úspešného podnikania, pričom hlavný dôraz sa kladie na finančnú pomoc najmä začínajúcim malým a stredným podnikateľom. 
Zo súboru sledovaných inštitúcií uvedené konkrétne služby v rámci svojho zamerania poskytujú  najmä tieto inštitúcie:
-	niektoré štátne fondy a agentúry,
-	ústredie a regionálne zložky Národného úradu práce.
V tejto oblasti na komerčnom princípe je v širokom rozsahu rozvinuté poskytovanie služieb bankami, inými finančnými inštitúciami, právnymi a špecializovanými poradenskými firmami.
1.8.	 Úverovanie (nebankové)
Cieľom nebankového financovania je podpora hospodárskeho rastu, zamestnanosti a konkurenčnej schopnosti malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikateľov.
Finančné zdroje návratnou i nenávratnou formou sa podnikateľom poskytujú z programov priamych investícií – štátnych programov pomoci, SAEF, PHARE, zdrojov NÚP a úverových programov. 
Ide najmä o tieto inštitúcie:
-	Slovensko – americký podnikateľský fond (SAEF),
-	Centrum pre patronát a dlhodobú starostlivosť o začínajúcich podnikateľov (CEPAC),
-	Frankofónne stredisko obchodu (FSO),
-	Slovenská asociácia rizikového kapitálu (SLOVCA).
Do tejto oblasti možno zaradiť i časť činnosti Fondu na podporu zahraničného obchodu, pokiaľ využíva úverovým spôsobom svoje zdroje na podporu zahraničného obchodu.
1.9.	 Iné činnosti
Na podnikateľské prostredie pôsobia aj iné činnosti, ktoré napomáhajú vytvárať transparentnosť podnikania. Ide najmä o  činnosti ako je puncovníctvo, kontrola trhu, ochrana hospodárskej súťaže, povolenia na vykonávanie regulovaných činností, akvizičné činnosti, informačné systémy, marketingové a propagačné aktivity pre podnikateľov.
Hlavnými vykonávateľmi týchto činnosti pre podnikateľov v súbore sledovaných inštitúcií sú:
-	Slovenská agentúra pre cestovný ruch (SACR),
-	Slovenská obchodná inšpekcia (SOI), 
-	Puncový úrad SR,
-	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO), 
-	Protimonopolný úrad SR,
-	Slovenský zväz výrobných družstiev, 
-	SARC, centrum pre rozvoj, vedu a technológie.

2.	Identifikácia aktivít administratívnych štruktúr obmedzujúcich podnikateľské subjekty
	Povedľa aktivít stimulujúcich podnikateľské subjekty sa činnosťou organizačných štruktúr, predovšetkým štátnych inštitúcií,  vytvárajú v podnikateľskom prostredí bariéry pre neobmedzené rozhodovanie a podnikanie, ktoré však zároveň pôsobia ako nevyhnutné regulačné a organizačné nástroje. V podstate rovnaký charakter má i vplyv právneho rámca podnikateľského prostredia, ktorý je na základe hlavných právnych noriem uvedený v prílohe č. 2 „Právny rámec“.
	Okrem toho sa v podnikateľskom prostredí z viacerých príčin vytvárajú nežiadúce bariéry, ktorých obmedzujúca funkcia pôsobí výslovne rušivo vo vertikálnych i horizontálnych vzťahoch. Účinné zameranie sa na ich elimináciu je úlohou štátnych i neštátnych inštitúcií 
2.1. Bariéry nevyhnutné
	Medzi nevyhnutné bariéry zaraďujeme bariéry zámerne vytvorené a udržiavané z celospoločenských hľadísk, ktoré zabezpečujú ekonomickú, sociálnu a environmentálnu vyváženosť podnikania. Svojim synergickým efektom vytvárajú optimálny vzťah podnikateľských subjektov ku spotrebiteľskému, inštitucionálnemu a vecnému okoliu a medzi podnikateľmi navzájom. Nevyhnutné bariéry vytvára aj celá legislatíva postupne harmonizovaná s legislatívou EU a princípmi  OECD, vrátane technickej normalizácie, etických kódexov (tvorba, vyhlasovanie a realizácia) a regulačné zásahy do podnikania.
	Činnosti a aktivity spojené s tvorbou a aplikáciou nevyhnutných bariér realizujú najmä:
-	ÚOŠS - celoštátne a vo všetkých častiach podnikateľskej sféry,
-	štátom zriadené inštitúcie - celoštátne a v kompetenčne relevantných častiach podnikateľskej sféry, 
-	neštátne inštitúcie sčasti - v rámci svojho profesionálneho a členského pôsobenia. 
2.1.1. Normalizačný rámec	
	Medzi nevyhnutné bariéry podnikateľského prostredia patrí aj systém stanovovania a aplikácie všeobecne záväzných technických predpisov a noriem o požiadavkách na výrobky pri ich uvádzaní na trh a používaní a o zákaze a obmedzení výroby, dovozu, predaja alebo používania určitého výrobku. Rádovo ide o niekoľko tisíc predpisov a noriem, pričom po vstupe SR do EÚ sa všetky doterajšie slovenské predpisy a normy nahradia európskymi. 
	Technické požiadavky na výrobky sa týkajú úrovne kvality, úžitkových vlastností, bezpečnosti, rozmerov, názvu pod ktorým sa predáva, značky, atď. 
	Dodržiavanie technických predpisov a noriem a získanie príslušných certifikácií predstavuje zároveň podmienku k účasti podnikateľa na dovoze a vývoze príslušných komodít. Akceptácia slovenských certifikácií v zahraničí sa realizuje len pomaly, prevažne sú slovenskí vývozcovia  odkázaní na zahraničné certifikačné inštitúcie, čo je administratívne, časovo i finančne náročným.
Na vydávaní, aplikovaní a dohľade dodržiavania technických predpisov a noriem sa zúčastňujú:
-	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo,
-	ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rámci svojej vecnej pôsobnosti,
-	právnická osoba určená úradom na tvorbu, schvaľovanie a vydávanie technických noriem,
-	osoby autorizované úradom na posudzovanie zhody a vydávanie certifikácií,
-	výrobcovia a dovozcovia určených výrobkov.
2.1.2. Etický rámec
	Uplatňovanie etických princípov výrazne dopĺňa a posilňuje systém právneho štátu, ktorý zahŕňa zákony a iné právne normy, transparentný proces uplatňovania zákonov, primerané a predvídateľné zákonné tresty ohrozenia týchto zákonov a dostupný a účinný mechanizmus na urovnávanie sporov. Etické princípy pôsobia aj na charakter podnikateľského prostredia a správanie sa jeho jednotlivých subjektov vo vertikálnych a najmä horizontálnych vzťahoch.
Niektoré etické princípy, napr. poctivosť v podnikaní, tvoria už súčasť všeobecných i špecifických právnych noriem (Obchodný zákonník, Živnostenský zákon a ďalšie). Pokiaľ sú tieto princípy formulované záväzným spôsobom,  príslušné kontrolné  štátne inštitúcie môžu sledovať ich dodržiavanie a pri ich porušení uplatňovať stanovené sankcie. 
Profesionálne komory najmä s povinným členstvom majú vo svojich normách formulované etické princípy, spravidla vytvárajú osobitné etické kódexy záväzné pre členov a stanoveným spôsobom riešia ich narušenie, žiaľ spravidla len na podnety iných postihnutých osôb.
Popredné podniky, predovšetkým veľké a zahraničné, vytvárajú vlastné firemné etické kódexy a dôsledne sledujú ich dodržiavanie a sankcionujú narušenia. Firemné etické kódexy jednak stimulujú identifikáciu zamestnancov s cieľmi a záujmami firmy, jednak určujú zásady správania sa voči klientom v záujme udržiavania žiadúceho image firmy.
Možno kvitovať aj predstavenie etického kódexu konania vládnych zamestnancov pod záštitou vlády SR. Od jeho dodržiavania sa očakáva zlepšenie správania sa i účinnejšie protikorupčné pôsobenie.
2.1.3. Daňové a odvodové zaťaženie
Dane predstavujú hlavný zdroj príjmov štátneho rozpočtu, z ktorého sa financuje výkon funkcií štátu, činnosť štátnych orgánov a ďalšie úlohy a potreby hospodárskeho, sociálneho, vzdelávacieho, zdravotníckeho, environmentálneho a ďalšieho charakteru, ktoré štát prevzal na seba. Z hľadiska podnikateľských subjektov dane, najmä priame, predstavujú zaťaženie a obmedzenie rozvoja ich podnikateľských aktivít a vyvolávajú trvalú snahu o ich maximálne zníženie. Výška daní taktiež má výrazný vplyv na výšku reálnych príjmov a úroveň životnej úrovne obyvateľov.
Vo všeobecnosti možno konštatovať, že sadzby daní z príjmov v SR sa po ich znížení v posledných rokoch nevymykajú z rámca zdaňovania využívaného inými európskymi štátmi. Ďalšie výrazné zníženie daňového zaťaženia nepredpokladá len zefektívnenie výkonu funkcií štátu, racionalizáciu činnosti štátnych orgánov vykonávanú v doterajšom rámci a efektívnejší výber daní, ale vyžaduje predovšetkým obmedzenie rozsahu úloh štátu a platieb vynakladaných z centralizovaných prostriedkov so súčasným ich prenesením na obyvateľov, respektíve podnikateľov, ak nie je možné ich jednostranné zrušenie.
Voči existujúcej štruktúre a stavu daňovej sústavy, uplatnenej daňovou reformou k 1. 1 1993, sa ďalej vytýka neprehľadnosť, zložitosť, mnoho výnimiek, časté zmeny daňových zákonov, negatívne pôsobenie na tvorbu úspor, investovanie a zamestnanosť. K tomu pristupuje neustály rast objemu daňových dlhov spôsobený predovšetkým z dôvodov na strane platcov daní a druhorado už spomenutým neúčinným výberom a vymáhaním zaplatenia daní.
V súčasnosti sa začína posudzovať návrh reformy daňovej sústavy, ktorú pripravilo Ministerstvo financií SR ako ústredný orgán štátnej správy i pre daňovníctvo. Predovšetkým sa má presunúť ťažisko daní z priamych na nepriame dane (spotrebné dane a DPH). Ďalej ide o :
-	uplatnenie takzvanej jednotnej sadzby daní z príjmov pre firmy i obyvateľstvo, 
-	zjednotenie sadzieb DPH,
-	zrušenie dane z dedičstva, darovania a prevodu a prechodu nehnuteľností,
-	v rámci dane z príjmov fyzických osôb zrušenie paušálnej dane, výnimiek a osobitných sadzieb na niektoré druhy príjmov a  možnosti určiť adresáta jedného percenta zaplatenej dane,
-	výrazne zvýšenie výšky spotrebných daní.
Zmeny vyvolané uvedenými zmenami  v štruktúre a vo výške daní budú mať diferencovaný dopad na nižšie, stredné a vyššie príjmové skupiny obyvateľstva.. V súvislosti so zmenami v daňovom systéme je tiež potrebné doriešiť financovanie obcí, resp. samospráv vyšších územných celkov príjmami z daní v súvislosti s doterajším a pripravovaným ďalším presunom pôsobnosti na ne.
Na rozdiel od daní možno konštatovať, že odvodové zaťaženie – platby na nemocenské poistenie, sociálne zabezpečenie, zdravotné poistenie a príspevok na poistenie v nezamestnanosti – je vo výške sadzieb i v porovnaní s inými krajinami vysoké, pričom poskytované služby a platby z nich hradené sa považujú za nedostatočné, resp. nekvalitné.
Riešenie odvodového systému má priniesť jeho radikálna reforma pripravená v prevažnej miere Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, v rámci ktorej  predpokladá najmä:
-	zmenu dôchodkového zabezpečenia na dôchodkové poistenie v súlade so zásadou znížiť úroveň jeho sociálnej funkcie v prospech zvýšenia zodpovednosti obyvateľov za úroveň svojich dôchodkov tým, že dôchodkové poistenie  bude spočívať povedľa čiastočného priebežného financovania na vytváraní kapitalizovaných zdrojov zo základných a doplnkových poistných platieb podnikov, zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb; v súvislosti s uvedenými zmenami je aktuálnym doriešiť financovanie značného rozsahu finančných potrieb prechodného obdobia,
-	v nemocenskom poistení uplatnenie nového spôsobu výpočtu dávky, aby dosahovala 55 % z vymeriavacieho základu pre platenie poistného na nemocenské poistenie maximálne však z 1,5-násobku priemernej mesačnej mzdy v národnom hospodárstve, prenesenie platieb nemocenských dávok v prvých 10 dňoch choroby na zamestnávateľov, zníženie nemocenských dávok počas prvých 3 dní pracovnej neschopnosti na 18 % štandardnej výšky dávky,
-	možnosť dobrovoľného poistenia v nezamestnanosti aj pre samostatne zárobkovo činnú osobu.

V zdravotnom poistení pod gesciou Ministerstva zdravotníctva SR sa majú obmedziť výdavky racionalizáciou štruktúry, obmedzením rozsahu a zefektívnením činnosti zdravotníckych zariadení a postupným uplatnením a zvyšovaním platieb pacientov za poskytované zdravotnícke služby a lieky. Ďalším zdrojom by mala byť zmena v liekovej politike, ktorá v doterajšom priebehu umožnila enormné zvyšovanie cien liekov.
V oblasti poistenia v nezamestnanosti tiež pod gesciou Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa majú sprísniť podmienky nároku na poberanie podpory predĺžením predchádzajúcej doby platenia poistného a obmedzením dĺžky poskytovania podpory na 6 mesiacov, pričom maximálna výška podpory môže činiť len 1,5-násobok priemernej mzdy.
Odvody na dôchodkové a zdravotné poistenie by mali zostať na rovnakej úrovni. V sadzbách odvodov by malo prísť k takýmto zníženiam: nemocenské poistenie a poistenie v nezamestnanosti by malo od roku 2004 klesnúť z 8,8 na 4,8 % hrubej mzdy zamestnanca. Celková sadzba na nemocenské poistenie od januára klesne zo 4,8 na 2,8 % hrubej mzdy, v prípade poistenia v nezamestnanosti by malo ísť o pokles odvodov zo 4 % na 2 %. Odvody na nemocenské poistenie sa znížia aj vďaka presunu platenia náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca počas prvých 10 dní trvania práceneschopnosti na zamestnávateľa. Náklady zamestnávateľa na vyplácanie krátkodobej „péenky“ chce Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  vykompenzovať znížením poistného, ktoré hradí zamestnávateľ, z terajších 3,4 na 1,4 % hrubej mzdy zamestnanca. Zamestnávatelia s menším počtom zamestnancov sa budú môcť poistiť pre prípad chrípkovej epidémie zamestnancov v komerčnej poisťovni.
Prvých 10 dní práceneschopnosti by mal zamestnanec od zamestnávateľa dostávať náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca. Výška tejto dávky bude 18 % za prvé tri dni PN a 55 % za ďalšie dni PN a z vymeriavacieho základu pre platenie poistného na nemocenské poistenie, ktorý môže byť maximálne vo výške 1,5-násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve. V súčasnosti tvorí dávka počas prvých troch dní práceneschopnosti 70 % a od štvrtého dňa 90 % dennej čistej mzdy zamestnanca a poskytuje sa maximálne zo sumy 350 Sk. Terajší maximálny vymeriavací základ pre výpočet poistného na nemocenské poistenie predstavuje 32 000 Sk. Sprísniť by sa mali aj postihy za zneužívanie nemocenského systému.
2.2 Bariéry nežiadúce
	Medzi bariéry nežiadúce, ktoré treba jednoznačne odstrániť alebo podstatne znížiť ich pôsobenie, patria: politická a právna nestabilita, zdĺhavý administratívny proces pri vstupe do podnikateľského prostredia, korupcia,  povinný korporativizmus, kriminalita, nedostatok finančných prostriedkov na štart v podnikaní a deficit vedomostí, resp. informácií potrebných pre podnikanie. Časť týchto bariér možno odstrániť  na základe ich správneho vytypovania, podrobnej a objektívnej analýzy a rozšírením pozitívnych aktivít administratívnych štruktúr stimulačných pre podnikateľské subjekty. Odstránenie, resp. zníženie ich negatívneho pôsobenia si vyžiada dlhšie obdobie a súbor cieľavedomých opatrení.
2.2.1. Politická nestabilita
Politická štruktúra, jej stabilita a systém prijímania zásadných politických rozhodnutí všestranne ovplyvňujúcich spoločenské dianie sa významne prejavuje na charaktere podnikateľského prostredia. Politická nestabilita sa výrazne prejavovala v predošlom období, v súčasnosti sa postupne prekonáva. Naďalej však na politickej scéne pôsobí veľký počet  strán a hnutí, prevažne s nevyprofilovanou, alebo opačne s takmer zhodnými programami, pričom  vyjasňovanie charakteru politických strán a  zjednodušovanie ich štruktúry sa realizuje len postupne. V minulých obdobiach dochádzalo k častému striedaniu vládnych garnitúr rôzneho zamerania, čo sa  spájalo so zásadnými zmenami hospodárskej politiky a dokonca i s presunmi ťažísk v zahranično-ekonomickej orientácii SR. 
Nebola prekonaná nežiadúca väzba politických cyklov so systémami úsporných opatrení na začiatku resp. v priebehu volebných období na jednej strane a s uvoľnením výdavkov zo štátneho rozpočtu koncom volebných období na druhej strane. V štátnych inštitúciách sa uskutočňujú výmeny aj  odborných pracovníkov v závislosti na zmenách vo vládnucich politických garnitúrach. Vytvorenie personálnej stability štátneho aparátu zostáva úlohou nasledujúceho obdobia. Vo všeobecnosti dôvera v trvalú stabilitu politického prostredia sa medzi podnikateľmi, najmä zahraničnými investormi, len postupne upevňuje.

2.2.2. Nestabilita a nejednotnosť zákonov
	Adekvátnosť, stabilnosť a vzájomná previazanosť jednotlivých noriem právneho poriadku je výrazným faktorom pozitívne pôsobiaceho podnikateľského prostredia. Existujúci stav sa však výrazne odchyľuje od uvedených predpokladov. Zákony i iné právne normy sa často i mnohonásobne menia, čo narušuje ich prehľadnosť a vyvoláva nedôveru v stabilitu existujúcich právnych úprav vo vertikálnych i horizontálnych vzťahoch podnikateľského prostredia.
	Na nestabilnosť a nedostatočnú väzbu právnych noriem pôsobí súbor viacerých príčin. Ku zásadným zmenám právnych noriem zdôvodnene dochádzalo v súlade so zmenou hospodárskeho systému na typ trhovej ekonomiky. V poslednom období príprava na vstup do EÚ vyžaduje prispôsobovanie právnych noriem legislatíve EÚ. Všeobecne sa však poukazuje i na nedostatočnú prípravu nových i novelizovaných noriem, ktoré sa navrhujú a prijímajú pod značným časovým tlakom, v mnohých prípadoch v skrátenom legislatívnom procese. Medzirezortné pripomienkovania navrhovaných noriem a ich úprav, často prebiehajúce tiež v skrátených termínoch, nezabezpečuje dosiahnutie plnej väzby prijímaných noriem s existujúcimi súvisiacimi normami. Prerokúvanie návrhov noriem v Legislatívnej rade vlády SR nezabraňuje vo viacerých prípadoch posunu návrhov na parlamentné schvaľovanie bez dôkladného odstránenia ich nedostatkov. Vyskytuje sa oneskorovanie v aproximácií zákonov európskej legislatívy do slovenského právneho poriadku.
Časté korekcie zákonov sú tiež dôsledkom presadzovania skupinových politických a podnikateľských záujmov. Permanentné zmeny zákonov sťažujú orientáciu v týchto zákonoch, najmä v daňových, procesných, obchodných a pracovno–právnych oblastiach, čo pôsobí negatívne najmä na malých a stredných podnikateľov postrádajúcich odborné právne služby.
2.2.3. Fungovanie súdov
Efektívne fungovanie súdov je základom nielen právnej istoty a vymožiteľnosti práva vo všeobecnosti, ale predstavuje i nevyhnutnú  podmienku aj hladkého chodu ekonomiky. Výskumy verejnej mienky o značnej nedôvere k činnosti súdov, neúnosná dĺžka trvania súdnych procesov v oblasti civilného súdnictva a to nielen základných konaní, ale i exekučných, konkurzných a vyrovnávacích, čím sa blokuje z podnikania neúmerne vysoký rozsah prostriedkov a vysoká miera korupcie podľa správ medzinárodných inštitúcií poukazuje na značne neuspokojivý stav v tejto oblasti. Tým vzniká  deformované pôsobenie najmä na  mikroekonomickú sféru a rozvoj malého a stredného podnikania.
Ústredným orgánom štátnej správy pre súdnictvo je Ministerstvo spravodlivosti SR, avšak súdy sú nezávislými orgánmi. Do ich rozhodovacej právomoci formálne nemôžu zasahovať iné inštitúcie. Súdy  však nie sú imúnne pred lobistickými a sporadicky i korupčnými vplyvmi.
Súdnictvo v súčasnosti prechádza reformou. Jej cieľom je posilniť samosprávu súdnictva, skvalitniť a skrátiť súdne konania.  Za tým účelom boli vydané, resp. novelizované viaceré zákony, najmä zákon o sudcoch a prísediacich s účinnosťou od 1.1.2001, ktorý predstavuje „kódex sudcov“. Reformu súdnictva spriechodnila aj  novela ústavy s účinnosťou od 1.7.2001, ktorá zriadila sudcovskú radu s rozsiahlymi samosprávnymi kompetenciami. Pozitívny vplyv tohto opatrenia sa môže prejaviť len postupne. Normálnemu fungovaniu sudcovskej samosprávy prekáža však i rozpoltenosť sudcovských profesionálnych organizácií. Podľa sudcovského kódexu musia sudcovia každoročne podávať majetkové priznanie. Pozitívom uvedenej  novely ústavy je tiež, že zrušila pod vplyvom EU inštitút tzv. funkčne mladých sudcov, ktorí boli volení najprv na skúšku v štvorročnom období a až potom na doživotie. To si však vyžaduje kvalitnejší výber a prípravu a uplatňovanie náročnejších kritérií pri ustanovovaní do funkcie sudcov. 
V súčasnosti sa prikročilo k formulovaniu koncepcie ďalších noriem týkajúcich sa súdov a sudcov a ich činnosti v záujme sledovaných cieľov. Zefektívneniu fungovania súdov môže prispieť i účelné využívanie vyšších súdnych úradníkov na nerozhodovacie činnosti v záujme odľahčenia činnosti sudcov, odstránenie subjektivity pri prideľovaní káuz sudcom, zjednodušenie  súdnych konaní; vybavenie a využívanie progresívnej elektronickej techniky, zvýšenie počtu pojednávacích dní sudcov. Dôveru súdov môže  posilniť i zverejňovanie majetkových priznaní sudcov a sprehľadnenie financovania súdov zo štátneho rozpočtu. V súčasnosti majú samostatnú rozpočtovú kapitolu len Najvyšší súd, Ústavný súd a Generálna prokuratúra SR. 
Zámer znížiť počet okresných a prípadne aj krajských súdov (v súčasnosti je 8 krajských a 55 okresných súdov) v záujme vytvorenia predpokladov na zvýšenie ich odborného konania so súčasným zväčšením vzdialeností pre účastníkov súdnych konaní vyžaduje všestranné posúdenie prínosov a negatív. Pri zmene štruktúry súdov sa žiada s prihliadnutím na podmienky SR uplatniť aj princíp ich špecializácie, ako je tomu v niektorých iných štátoch. Aktuálnym je tiež v rámci samosprávnych princípov vytvoriť systém účinnejšej kontroly kvalitu činnosti súdov a sudcov a sankcionovať sudcov za závažné najmä opakujúce sa procesné chyby, nečinnosť či zbytočné prieťahy v konaní.
Pozitívne prínosy sa očakávajú od ukončenia prípravy a vydania nového Občianskeho súdneho poriadku a Trestného poriadku, ktoré  sú zmenami podmienok prekonané a nezodpovedajú ani po mnohých novelizáciách súčasným potrebám. Predpokladá sa v nich uplatniť zásadu kontradiktórnosti konania v občianskom i trestno-právnom súdnom konaní. 
2.2.4.	Korupcia
	Korupcia a organizovaný zločin predstavujú jedno z najväčších nebezpečenstiev, ktorými musí štát čeliť v záujme zachovania bezpečnosti, stability a ekonomického rozvoja. Korupcia ohrozuje právny štát, demokraciu a ľudské práva, narúša hospodársku súťaž, bráni hospodárskemu rozvoju, ohrozuje stabilitu demokratických inštitúcií a morálne základy spoločnosti.
	Existujú rôzne predstavy o korupcii. Multilaterálne medzinárodné zhromaždenia sa nedohodli na jej všeobecnej definícii. Po viacročných rokovaniach dospeli ku kompromisom len o jednotlivých formách korupcie. Aj právny poriadok SR zakazuje len jednotlivé formy korupcie charakterizované v rôznych kombináciách vzťahmi príjemcu výhody, zámerom konania a výsledkom. 
Legislatívny rámec Slovenskej republiky neobsahuje špeciálny zákon zaoberajúci sa bojom proti korupcii. Predmetná oblasť je upravená prostredníctvom trestného zákona č. 140/1961 Zb. a sčasti i zákon NR SR č. 249/1994 Z. z. o boji proti legalizácii príjmov z najzávažnejších, najmä organizovaných foriem trestnej činnosti v znení neskorších predpisov.
Korupcia sa stáva kritickým bodom ekonomického a spoločenského vývoja na Slovensku. Potvrdzujú to výskumy verejnej mienky a odborné štúdie. Vnímanie občanov signalizuje, že má korupcia rastúcu, nie klesajúcu tendenciu. Hlavné zistenia prieskumov zameraných na korupciu poukazujú na to, že:
•	ľudia považujú korupciu na Slovensku za veľmi rozšírenú;
•	dve tretiny dospelých sa s korupciou osobne stretli minimálne v jednom  z ústredných orgánov štátnej správy alebo jednej inštitúcii.

	Respondenti prieskumov si najčastejšie všímajú korupciu v zdravotníctve. Za ďalšie oblasti s najvyššou korupciou považujú súdnictvo, colnice, školstvo, ministerstvá a iné ústredné orgány štátnej správy, ktoré disponujú rozhodovacou právomocou v konkrétnych záležitostiach. S väčším odstupom nasledujú poukazy na korupciu  okresných a krajských úradov, daňových úradov, obecných úradov  a nakoniec úradov práce.
	Podnikatelia hodnotia korupciu v podnikateľskom prostredí veľmi kriticky. Mnohé jeho charakteristiky  pociťujú ako priamo motivujúce k „neférovému“ podnikaniu. 
Korupcia má živnú pôdu v nedostatočných právnych, technických, personálnych, mzdových a morálnych predpokladov riadneho fungovania štátnych inštitúcií, súdov a ďalších inštitúcií. Existuje netransparentné nadobúdanie majetku podnikateľov, iných súkromných osôb i štátnych úradníkov, príslušníkov policajného zboru a sudcov. Nízka je úroveň informovanosti, transparentnosti a jednoznačnosti pri štátnych zákazkách, dotáciách, licenciách, vydávaní oprávnení a osvedčení a prijímaní na stredné a vysoké školy. Formulácia mnohých zákonov, ktorá poskytuje možnosť štátnym inštitúciám rozhodovať podľa ich úvahy, nie na základe  presne stanovených podmienok, vytvára priestor na korupčné konania. Nevhodne pôsobí narušený stav spoločenskej morálky dlhodobo vyvolaný najmä viacnásobne opakovanými dramatickými štátoprávnymi, politickými, sociálnymi a ekonomickými zmenami v období od prvej svetovej vojny až po súčasnosť. Korupcii nahráva i nedostatočné odhaľovanie a postihovanie prípadov korupcie orgánmi polície, prokuratúry a súdmi.
Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 21.6.2000 prijala Národný program boja proti korupcii. Obsahom programu je súbor opatrení, ktorých nositeľmi sú ústredné i ďalšie orgány štátnej správy. Jeho doterajšia realizácia vykazuje len čiastkové zlepšenia. Aktuálny problém výraznej eliminácie korupcie, ktorú spôsobuje širší súbor faktorov a jej obmedzenie vyžaduje komplexný systémový prístup, sa tak posúva do ďalšieho obdobia.

3. Zhrnutie a závery

3.1. Zhrnutie
Najvýraznejšie priame i nepriame pôsobenie na podnikateľské prostredie prislúcha v rámci pôsobnosti vymedzenej zákonom č. 575/2001 Z.z. o organizácií činnosti vlády a organizácií ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov ekonomickým ministerstvám, predovšetkým  Ministerstvu financií SR, Ministerstvu hospodárstva SR, Ministerstvu pôdohospodárstva SR a Ministerstvu výstavby a regionálneho rozvoja. Týka sa to najmä tvorby hospodárskej, sociálnej, odvetvovej a regionálnej politiky, rozvoja medzinárodných vzťahov a priorít prerozdeľovania zdrojov. Nezanedbateľná je aj úloha ostatných ministerstiev v rámci ich pôsobnosti.
Proces transformácie a privatizácie v SR relatívne pokročil, čo vyvoláva potrebu prehodnotiť kompetencie ústredných  i ďalších orgánov štátnej správy, ktoré boli formulované v minulom období v rámci iných podmienok a postupne strácajú na adekvátnosti. Pri úpravách kompetencie je potrebné premietať požiadavky vyplývajúce z prípravy vstupu a samotného vstupu do EÚ.
V súvislosti s prípravou vstupu SR do Európskej únie vzniklo v poslednom období viacero úradov štátnej správy v súlade s princípmi trhového hospodárstva a demokratických foriem riadenia spoločnosti zodpovedajúcich štruktúrou štátnej správy v EÚ. Tento proces nie je ukončený a bude pokračovať. Javí sa preto potrebným podrobne zvažovať podmienky včleňovania novovznikajúcich inštitúcií do existujúcej štruktúry štátnej správy, aby nevznikali nové duplicity kompetencie a nerástol rozsah administratívy.
Organizačné, technické a personálne upevnenie postavenia orgánov samosprávy, najmä vyšších územných celkov a doriešenie finančného zabezpečenia ich činnosti umožní prikročiť k presunu ďalších kompetencií ústredných, prípadne i miestnych orgánov štátnej správy do ich pôsobnosti a znížiť tak kritizovanú mieru centralizácie vo viacerých oblastiach. 
Ostatné orgány štátnej správy majú zásadne celoštátnu pôsobnosť a pokiaľ vytvárajú organizačné zložky s krajskou, okresnou, či inou regionálnou pôsobnosťou, predstavujú i regionálne orgány štátnej správy. Činnosť a rozhodovanie niektorých sa priamo týka podmienok podnikateľského prostredia, pôsobnosť iných sa takmer ani nepriamo netýka podnikateľského prostredia a neovplyvňuje podnikanie.
Pôsobnosť a činnosť miestnych (regionálnych) orgánov štátnej správy vymedzená zákonom č. 222/1996 Z.z. o organizácii miestnej štátnej správy aj po delimitácii činnosti okresných a krajských úradov na orgány samosprávy, zostáva relatívne široká a zahrňuje viaceré úseky hospodárstva a správy štátu. V oblasti podnikateľského prostredia predovšetkým inklinuje k mikroekonomike, resp. k regiónom a bude podliehať zmenám v súvislosti s ďalším rozšírením pôsobnosti samosprávnych orgánov.
Všeobecné a profesionálne komory vznikli na základe osobitných zákonov. Ich hlavným poslaním je ochrana záujmov členov a rozvoj kontaktov s orgánmi a inštitúciami v tuzemsku a v zahraničí v záujme vplývania na úpravy a opatrenia týkajúce sa ich pôsobnosti. U profesionálnych komôr ide aj o dohľad nad kvalitou činnosti členov a dodržiavaním etických princípov. Komory s nepovinným členstvom sa poväčšine usilujú o zmenu na povinné členstvo. V rovnakom smere, i keď s menšou intenzitou, pôsobí, keď viaceré zákony, najmä živnostenský, podmieňujú získanie oprávnenia k výkonu určitých druhov činností pozitívnym dokladom alebo aspoň vyjadrením príslušnej komory. U prevažnej časti komôr možno sledovať premenu na povinné členstvo. Ďalšie neštátne inštitúcie pôsobia na základe dobrovoľného členstva a princípu samosprávy vymedzenej štatútmi v zmysle zákona o združovaní občanov. Často pôsobia alternujúco až duplicitne so všeobecnými a profesijnými komorami vznikli na základe osobitných zákonov, avšak bez garancie legislatívnych právomoci relevantných komôr. 
Viaceré neštátne inštitúcie majú rovnakých partnerov v zahraničí, napríklad burzy, priemyselné a obchodné komory, zväzy a združenia. Celkovo však ich vznik a vytvorená štruktúra pôsobí dojem určitej náhodnosti.
3.2. Závery
	Na základe uskutočneného posúdenia stavu administratívnych štruktúr ovplyvňujúcich podnikateľské prostredie možno v záujme jeho zlepšenia formulovať nasledujúce podnety na opatrenia:
a)	V záujme kryštalizácie a prehľadnosti štruktúry relevantných politických strán a tým vytvoriť dostatočnú politickú stabilitu, zvýšiť kvórum voliteľnosti strán do NR SR.
b)	Pripravovať ucelené a vzájomne previazané návrhy zákonov a ich zmien.
c)	Vytvoriť dostatočný časový priestor na pripomienkovanie navrhovaných právnych úprav a výrazne obmedziť skrátené schvaľovanie zákonov parlamentom.
d)	Sprísniť posudzovanie navrhovaných noriem Legislatívnou radou vlády SR, najmä z hľadiska vylúčenia častých zmien právnych noriem, uplatňovania dočasných a skupinových záujmov a zabezpečenia jednoznačných formulácií a všestrannej väzby na iné právne normy.
e)	Účinnosť zásadných zmien právnych predpisov, predovšetkým daňových, stanoviť k počiatku nasledujúceho roku.
f)	Účinnejšie publikovať a podporovať možnosť využívania celoštátneho živnostenského registra. 
g)	Osobitne aktualizovať údaje Obchodného registra s vyradením zastaraných a nesprávnych údajov a zabezpečiť ažuritu nových zápisov.
h)	Ukončiť zákonmi stanovené úpravy pozemkového vlastníctva a aktualizáciu údajov katastra nehnuteľností a zabezpečiť ažuritu nových zápisov.
i)	Vytvárať dostatočné technické, personálne, mzdové a morálne predpoklady riadneho fungovania štátnych inštitúcií, súdov i ďalších inštitúcií.
j)	Zvýšiť informovanosť, transparentnosť a jednoznačnosť podmienok napr. pre štátne zákazky, licencie, vydávanie oprávnení a osvedčení, prijímaní na stredné a vysoké školy a podobne.
k)	Vydať novú právnu normu upravujúcu vznik a pôsobnosť neštátnych inštitúcií vytváraných formou združení asociácií a pod. právnických osôb a vylúčiť združovanie právnických osôb na základe zákona o združovaní občanov.
l)	Dôslednejšie odhaľovať a postihovať prípady korupcie.
m)	Dôsledne novelizovať OSP z hľadiska umožnenia rýchleho a účinného súdneho konania.
n)	Špecializovať súdy a sudcov.
o)	Zaviesť kontradiktórnosť v súdnom konaní.
p)	V širšom rozsahu uplatňovať účasť vyšších súdnych úradníkov v súdnom konaní.
q)	Vyhodnocovať, motivovať a sankcionovať vybavovanie a nečinnosť verejnej správy.
r)	Zjednotiť podmienky súdneho, správneho a exekútorského výkonu rozhodnutí.
s)	Zamedziť založeniu ďalšej inštitúcii určitého profesijného zamerania, ak už existuje zákonom zriadená nejaká administratívna inštitúcia relevantného profesijného zamerania a ak nezdôvodní svoju opodstatnenosť, ktorú posúdi relevantná zákonom zriadená inštitúcia (komora).
t)   V budúcnosti auditovať iba ústredné orgány štátnej správy, miestu štátnu správu do úrovne okresov, nezávislé inštitúcie zriadené zákonmi a neštátne inštitúcie iba s celoštátnou pôsobnosťou zriadené špeciálnymi zákonmi. Profesijné inštitúcie, ktoré vznikajú iba na báze občianskych združení a majú iba regionálny charakter sledovať a analyzovať ich vplyv na podnikateľské prostredie iba na základe prípadných podnetov z podnikateľského prostredia a iba z hľadiska ich prípadných negatívnych vplyvov na podnikateľské prostredie.