Informácia o priebehu a výsledkoch zasadnutia 
2. Pracovného stola
pre hospodársku obnovu, rozvoj a spoluprácu 
Paktu stability pre juhovýchodnú Európu  
Praha, 15. november 2005

Zasadnutie 2. Pracovného stola pre hospodársku obnovu, rozvoj a spoluprácu (ďalej len „WT II“) sa uskutočnilo v Prahe dňa 15. novembra 2005 za účasti expertov z Albánska, Belgicka, Bosny a Hercegoviny, Bulharska, Kanady, Chorvátska, Japonska, Luxemburska, Macedónska, Moldavskej republiky, Nórska, Rumunska, Ruskej federácie, Srbska a Čiernej Hory, Švajčiarska, Turecka, Ukrajiny, USA, všetkých členských krajín Európskej únie  a predstaviteľov medzinárodných organizácií Paktu stability pre juhovýchodnú Európu, Európskej únie, organizácie OECD, Medzinárodného menového fondu, Európskej banky pre obnovu a rozvoj, Svetovej banky (spolu s pozorovateľmi sa zúčastnilo 82 krajín sveta). Poslaním WT II je podporovať hospodársku rekonštrukciu, rozvoj a spoluprácu v juhovýchodnej Európe (JVE) ako súčasť celkovej stratégie Paktu stability pre JVE prispieť k stabilizácii situácie v krajinách regiónu a ich integrácii do európskych a medzinárodných štruktúr. Špecifickou úlohou WT II je podporovať udržateľný hospodársky rozvoj prostredníctvom modernizácie infraštruktúry (obzvlášť dopravnej a energetickej), liberalizácie obchodu a podpory investícií.   

Zasadnutiu WT II predsedal viceprezident Európskej banky pre obnovu a rozvoj Fabrizio Saccomanni, ktorému asistoval nový riaditeľ WT II Laurent Guye a spolupredseda WT II Marin Molosag, viceguvernér moldavskej národnej banky Bank of Moldova.  

Špeciálny koordinátor Paktu stability Erhard Busek v úvodnom vystúpení konštatoval, že súčasný stav integrácie vybraných krajín juhovýchodnej Európy do EÚ je potvrdením prechádzajúcich záväzkov Únie voči tomuto regiónu. Zdôraznil pritom, že práve perspektíva členstva v EÚ ťahá hospodársky rozvoj v JVE. Za najvýznamnejšie udalosti z posledného obdobia, ktoré najviac zasiahli do činnosti WT II, Busek označil podpis dohody o energetickom spoločenstve (Atény, október 2005), deklaráciu ministrov hospodárstva o prechode na spoločnú dohodu o voľnom obchode (Sofia, jún 2005), pokrok v budovaní dopravnej siete (kde zvlášť vyzdvihol zlepšenie situácie na Dunaji), postupné zlepšovanie kvality podnikateľského prostredia v jednotlivých krajinách regiónu. 

Podľa nového riaditeľa WT II Laurenta Guya rozvoj investícií a obchodu sa musí realizovať v spojení so sociálnou politikou. Za jednu z hlavných výziev regiónu JVE označil rozvoj energetiky, kde treba investície vo výške viac ako 20 mld. EUR. Existuje tu však limitovaná kapacita krajín financovať tieto projekty z vlastných zdrojov, prípadne si požičať zo zahraničia. Ďalšou vážnou témou podľa Guya je liberalizácia obchodu a hoci v regióne už existuje 29 bilaterálnych dohôd o voľnom obchode (DVO), snahou krajín je uzatvoriť spoločnú dohodu a vytvoriť efektívny mechanizmus na riešenie sporov. Do júna 2006 by mal byť predložený návrh spoločnej DVO.     

Rokovanie WT II bolo zamerané  na nasledujúce hlavné témy:

•	podnikateľské prostredie v JVE – pokrok a perspektívy,
•	rozvoj investícií v regióne JVE,
•	implementácia Memoranda o porozumení o dopravnej sieti na západnom Balkáne,
•	implementácia energetického spoločenstva v JVE,
•	obchodné vzťahy a regionálne záležitosti.

K jednotlivým bodom rokovania WT II:

•	Podnikateľské prostredie v JVE – pokrok a perspektívy:

Diskusiu otvoril zástupca EBOR Peter Sanfey, ktorý vystúpil s prezentáciou najnovšieho hodnotenia stavu podnikateľského prostredia v regióne. Ako uviedol, oblasť západného Balkánu zaznamenáva limitovaný pokrok, charakterizovaný rastom hospodárstva vo všetkých krajinách, najvýraznejšie v Albánsku (+6 %) a v Moldavskej republike (+5,5 %). Zároveň tu však možno pozorovať spomalenie implementácie reforiem, výnimkou je iba Srbsko a Čierna hora, ktoré najvýraznejšie pokročili v procese štrukturálnych reforiem, aj tu je však celková úroveň pomerne nízka. V regióne síce dochádza k postupnému zlepšovaniu podnikateľského prostredia, výraznejší rozvoj však stále limitujú niektoré pretrvávajúce problémy. Sem možno zaradiť niekedy menej prehľadný daňový systém, nerozvinutý trh práce, zaostávajúcu infraštruktúru, obmedzené možnosti prístupu k finančným zdrojom, inštitucionálne nedostatky, korupciu a makroekonomickú nestabilitu. Medzi najzraniteľnejšie miesta krajín JVE možno ďalej zaradiť vysoké deficity bežného účtu platobnej bilancie (vo všetkých krajinách), vysoké rozpočtové deficity v Albánsku a Chorvátsku, zahraničný dlh Chorvátska, Srbska a Čiernej hory. Nemožno však zabúdať na politické riziká, kde prvé miesto patrí stále otvorenej otázke Kosova.  

V oblasti zlepšovania stavu podnikateľského prostredia v regióne JVE, ku ktorému zatiaľ nedochádza celoplošne vo všetkých krajinách, Pakt stability vyzdvihuje prijatie novej stratégie rozvoja malého a stredného podnikania na roky 2006-2008 v Moldavskej republike, zjednodušenie procedúry registrácie firiem v Chorvátsku, Čiernej Hore, Moldavskej republike a v Rumunsku, prijatie zákona na podporu podnikania v Bulharsku, prijatie zákona o konkurze v Srbsku, vytvorenie nezávislého úradu pre hospodársku súťaž v Albánsku.      

•	Rozvoj investícií v regióne JVE:

Spolupredseda WT II Rainer Geiger (OECD) vo svojom vystúpení, zameranom na charakteristiku investičného prostredia v regióne JVE, poukázal na výraznú geografickú nerovnováhu prílevu priamych zahraničných investícií (PZI), kde až 77 % všetkých investícií za obdobie rokov 1999-2005 bolo sústredených do 3 krajín – Rumunska, Bulharska a Chorvátska. Hlavným nástrojom Paktu stability (WT II) pri podpore investícií je iniciatíva „Investičný kompakt pre JVE“ riadená expertmi OECD, ktorá si kladie za cieľ zlepšovanie podmienok na realizáciu investičných aktivít, podporu malého a stredného podnikania.   

Krajiny regiónu JVE zaznamenali najvýraznejší pokrok v nasledujúcich oblastiach:

-	Privatizácia (vybrané krajiny, hlavne bankový sektor). Medzi najvýznamnejšie projekty v roku 2005 možno označiť privatizáciu Rumunskej obchodnej banky, Rumunskej sporiteľne (tento projekt ešte nie je ukončený), Albánskej sporiteľne, kombinátu na výrobu hliníka v Podgorici (Čierna Hora). 
-	Prístup k financiám. Pokrok v reštrukturalizácii bankového sektora a finančné reformy viedli k čiastočnému zlepšeniu prístupu k finančným zdrojom, hlavne v prípade malých a stredných podnikov.
-	Daň z príjmu. Krajiny regiónu JVE pokračujú v znižovaní daňového zaťaženia, v niektorých prípadoch ide o jedny z najnižších daní v rámci celej Európy -  Srbsko (10 %), Čierna Hora ( 9 %), Bulharsko (15 %) a Rumunsko (16 %).

Pakt stability rovnako pozitívne hodnotí aktivity vybraných krajín, zamerané na podporu investícií – sem možno zaradiť prijatie zákona o podpore investícií a prijatie národnej stratégie na podporu investícií v Bulharsku, zriadenie agentúry na podporu investícií v Macedónsku.  

Región JVE na druhej strane podľa hodnotenia R. Geigera bude musieť v najbližšom období čeliť viacerým výzvam, medzi ktoré možno zaradiť nasledovné oblasti:

-	Integrácia do EÚ. Je prirodzené, že proces európskej integrácie je hnacou silou reforiem v krajinách JVE. Vstup Rumunska a Bulharska do EÚ bude viesť k určitým zmenám vo vzťahoch s niektorými ďalšími krajinami regiónu. Napríklad dôjde k zavedeniu prísnejších vízových podmienok medzi Rumunskom a Moldavskou republikou. Rovnako svojím vstupom do EÚ prestane byť Rumunsko a Bulharsko členom siete bilaterálnych dohôd.
-	Súkromné investície. Úroveň súkromných investícií (domácich a zahraničných) v regióne JVE ostáva nedostatočná. Dôležité bude presadzovať politiku podpory investícií na zelenej lúke a investícií do malých a stredných podnikov.
-	Konkurenčná schopnosť. Z pohľadu nízkej ceny pracovnej sily bude región JVE čeliť stále silnejšej konkurencii zo strany Číny a ďalších krajín, ktorých priemyselný potenciál rýchlo rastie.
-	Implementácia právnych noriem. Väčšina krajín JVE už ratifikovala kľúčovú legislatívu na zlepšenie investičného prostredia. Výzvou pre nich teraz ostáva konkrétna aplikácia schválených pravidiel.
-	Privatizácia. Niektoré štáty JVE už síce zaznamenali čiastočné úspechy v privatizácii štátnych podnikov (obzvlášť v bankovníctve, petrochémii a telekomunikáciách), väčšina z najkomplikovanejších privatizačných projektov však stále ostáva nezrealizovaná, napr. v oceliarskom priemysle, distribúcii zemného plynu, službách na úrovni samosprávnych celkov.

Rozvoj infraštrukúry a investície do tejto oblasti majú pre región JVE mimoriadny význam. Aktuálna databáza hlavných projektov rozvoja infraštruktúry je dostupná na internetovej adrese www.seerecon.org/infrastructure/projects/index.html a zahŕňa 45 projektov v celkovej hodnote 3,96 mld. EUR. Financovanie uvedených projektov je zabezpečené z prostriedkov bilaterálnych donorov alebo medzinárodných finančných inštitúcií. Projekty boli vybrané na základe stanovených kritérií technickej, ekonomickej a ekologickej spôsobilosti a výhodnosti. Predkladané boli vždy minimálne dvomi krajinami regiónu. Projekty rozvoja infraštruktúry sú orientované predovšetkým do dopravy, kam smeruje takmer 60 % všetkých zdrojov. Sektor energetiky ako druhý v poradí pokrýva 33 % finančných zdrojov.    

•	Implementácia Memoranda o porozumení o dopravnej sieti  na západnom Balkáne:

Predseda Riadiacej skupiny pre infraštruktúru Michel Peretti na zasadnutí WT II informoval o hlavných aktivitách skupiny v priebehu roku 2005, ktoré vyplynuli z podpisu Memoranda o porozumení o regionálnej dopravnej sieti (podpísané krajinami západného Balkánu v júni 2004). Bol vytvorený špeciálny Riadiaci výbor, ktorý v októbri 2005 predložil návrh plánu rozvoja dopravnej siete na roky 2006-2010, následne prerokovaný na výročnej konferencii ministrov dopravy 10. novembra 2005. Dôležitým záverom tejto konferencie bola rezolúcia, ktorá žiada zainteresované krajiny, aby na základe kritérií stanovených Memorandom vybrali limitovaný počet prioritných regionálnych projektov a opatrení. Hlavným cieľom je podstatne zlepšiť  kvalitu a efektívnosť dopravného systému v regióne. Za týmto účelom, ako zdôraznil M. Peretti, treba zlepšiť výmenu informácií o budovaní a údržbe infraštruktúry, rovnako sa však treba zamerať aj na zvyšovanie administratívnej kapacity zainteresovaných inštitúcií, zlepšiť kvalitu služieb na hraničných prechodoch a všetky technické štandardy zosúladiť s normami EÚ.         

•	Implementácia energetického spoločenstva v JVE:

Riadiaca skupina pre infraštruktúru monitoruje tiež vývoj v sektore energetiky. S potešením uvítala podpis Medzinárodnej zmluvy o vytvorení energetického spoločenstva v JVE (Atény, 25. október 2005), na základe ktorej bol vytvorený stabilný regulačný rámec podporujúci rozvoj verejných a súkromných investícií, obchodu, stimulujúci postupné zvyšovanie konkurenčnej schopnosti sektoru energetiky na základe plnej implementácie energetickej časti Acquis communautaire. 

Vo vzťahu k investičnému programu pre sektor energetiky Riadiaca skupina posudzovala analytickú štúdiu, ktorá bude všeobecnou platformou pre ďalšie rozhodovanie štátnych a energetických inštitúcií, firiem z oblasti energetiky, medzinárodných finančných inštitúcií a súkromných investorov. Hlavným výsledkom uvedenej štúdie je zistenie, že región bude v priebehu nasledujúcich 15 rokov potrebovať investície vo výške 15 mld. USD na rehabilitáciu 11570 MW existujúcich energetických zariadení a na výstavbu nových elektrární s prakticky rovnakým výkonom (11000 MW). Tento odhad nezahŕňa ďalšie investície vo výške dosahujúcej 10 mld. USD, ktoré budú smerovať do prenosu a distribúcie energie. Experti Paktu stability však upozorňujú na skutočnosť, že tieto vysoké požiadavky na investície sú prezentované v prostredí limitovanej kapacity krajín JVE požičiavať si v zahraničí, prípadne generovať prostriedky z vlastných rozpočtových zdrojov. Komplikujúcim prvkom je aj konkurujúca potreba iných sektorov (infraštruktúra, životné prostredie) získať veľké objemy finančných prostriedkov na svoju vlastnú reštrukturalizáciu a obnovu. Kľúčový význam pri znižovaní celkových nákladov bude mať preto regionálna spolupráca medzi krajinami samotnými.                 
   
•	Obchodné vzťahy a regionálne záležitosti:

Implementácia dohôd o voľnom obchode: Krajiny regiónu majú v súčasnosti medzi sebou uzatvorených 29 bilaterálnych dohôd o voľnom obchode (DVO), z ktorých väčšina bola formálne notifikovaná WTO. Pracovná skupina WT II pre obchod s potešením prijala informáciu o ukončení rokovaní medzi Srbskom a Čiernou Horou a Macedónskom o revízii ich dohody z roku 1996. Skupina rovnako uvítala podpis obchodnej dohody medzi Macedónskom a Kosovom/UNMIK.  V súčasnosti tiež prebiehajú rokovania medzi Bosnou a Hercegovinou a Kosovom/UNMIK. WT II konštatoval, že celková implementácia bilaterálnych DVO prebieha bez problémov a zasadnutia Spoločných výborov sú efektívne využívané na riešenie prípadných sporov.   

Spoločná Dohoda o voľnom obchode: Na zasadnutí WT II bolo konštatované, že krajiny regiónu konečne dosiahli názorovú zhodu na uzatvorenie spoločnej dohody o voľnom obchode. Za najvýznamnejší moment v tomto kontexte možno označiť deklaráciu zo spoločného stretnutia ministrov zodpovedných za obchod a investície krajín JVE, ktoré sa uskutočnilo v Sofii v dňoch 9. – 10. júna 2005. Ministri potvrdili svoj záväzok podpísať spoločnú DVO a poverili Pracovnú skupinu WT II pre obchod koordinovať ďalší postup tak, aby rokovania k DVO mohli byť otvorené začiatkom roku 2006 a ukončené v polovici budúceho roka. Ministri sa tiež dohodli na implementácii programu, zameraného na zníženie a elimináciu netarifných bariér, ako aj na ďalšej harmonizácii predpisov upravujúcich obchod so službami.

Nová DVO by mala nadobudnúť platnosť v roku 2007 a všetky rokovania budú prebiehať pod záštitou WT II, čo dokazuje veľký význam tejto pracovnej skupiny v náročnom procese liberalizácie obchodu v regióne JVE. Zainteresované strany sa dohodli, že spoločná DVO musí byť modernou dohodou založenou na texte CEFTA. Presný postup rokovaní zatiaľ nebol stanovený, otvorenou ostáva otázka, či pôjde o rozšírenie CEFTA alebo či dôjde k podpisu úplne novej dohody vychádzajúcej z formulácií definovaných v CEFTA. Bude nevyhnutné prijať konečné rozhodnutie o ďalšom postupe pri riešení takých otázok, ako je politika hospodárskej súťaže a zahrnutie služieb, verejného obstarávania a duševného vlastníctva (súčasné dohody sa vzťahujú iba na tovary). Otvorenou témou ostáva tiež inštitucionálny rámec vyžadovaný na plnú a efektívnu implementáciu dohody. Pracovná skupina WT II pre obchod bola doposiaľ hlavným fórom na riadenie celého procesu liberalizácie a harmonizácie obchodu v JVE, v súlade s cieľmi Paktu stability sa však bude orientovať na to, aby sa posilnila regionálna dimenzia tohto procesu prostredníctvom vytvárania vlastných podporných štruktúr v jednotlivých krajinách JVE.  
  
Riešenie obchodných sporov: Hlavným mechanizmom na riešenie bilaterálnych obchodných sporov je Spoločný výbor príslušnej DVO. WT II monitoruje výstupy z rokovaní Spoločného výboru a je pripravený poskytnúť svoje služby pri riešení sporov. WT II v poslednom období vyjadril svoje znepokojenie nad jednostranným odstúpením Bosny a Hercegoviny od časti svojej DVO s Chorvátskom, Srbskom a Čiernom Horou. Neschopnosť dodržiavať dohodnuté postupy na riešenie sporov poškodzuje kredibilitu dohody a narúša obchodné toky. Bosna a Hercegovina má na ďalšom zasadnutí Pracovnej skupiny WT II pre obchod predložiť návrh opatrení na vyriešenie otvorených záležitostí.

Projekt „Jednotný vzdušný priestor pre JVE“: V rámci WT II pokračovali rokovania s Európskou komisiou (DG Tren) a s organizáciou Eurocontrol týkajúce sa štúdie na stanovenie možnosti rozšírenia konceptu tzv. Funkčných blokov vzdušného priestoru, ktoré sú kľúčovým komponentom Dohody EÚ o jednotnom vzdušnom priestore, aj na región JVE. Návrh konečnej správy zahŕňajúci odporúčania ďalších krokov bude predložený začiatkom roku 2006.     

Zhrnutie

Zasadnutie 2. Pracovného stola Paktu stability pre juhovýchodnú Európu bolo reprezentatívnym fórom, na ktorom zástupcovia zainteresovaných krajín zhodnotili pokrok v implementácii jednotlivých iniciatív WT II, pričom bolo konštatované, že vo viacerých oblastiach boli zaznamenané veľmi zaujímavé výsledky. Za jeden z najmarkantnejších možno nesporne označiť podpis dohody medzi EÚ a krajinami JVE o vytvorení energetického spoločenstva, ktorý predstavoval kľúčový moment z hľadiska regionálnej spolupráce, ekonomickej reformy a integrácie do Európskej únie. Vysoko je hodnotené tiež rozhodnutie ministrov obchodu ďalej liberalizovať obchodné vzťahy uzatvorením spoločnej dohody o voľnom obchode. Jasným dôkazom toho, že krajiny JVE zaznamenávajú pokrok v regionálnej spolupráci aj v sociálno-ekonomickej oblasti, je záväzok ministrov práce posilniť spoluprácu pri zlepšovaní politiky zamestnanosti a tiež vyjadrenie ministerskej podpory výraznejšiemu využívaniu informačnej spoločnosti.

Rokovanie WT II zhodnotilo súčasný stav podnikateľského a investičného prostredia v JVE. Účastníci zasadnutia zdôraznili, že základným predpokladom na dosiahnutie udržateľného hospodárskeho rozvoja je rast domácich a zahraničných investícií, kde WT II má k dispozícii niekoľko nástrojov, ako pomáhať regiónu. Patrí sem Pracovná skupina pre obchod, iniciatívy Investičný kompakt a Podnikateľský poradný výbor. V jednotlivých vystúpeniach bolo konštatované, že v poslednom období došlo v niektorých krajinách k zlepšeniu podnikateľského prostredia v regióne, vyzdvihnuté boli Srbsko a Čierna Hora, ktoré v rámci svojej reformnej agendy zaznamenali najvýraznejší pokrok. Iniciatíva Investičný kompakt sa zamerala na podporu implementácie reformného procesu v regióne prostredníctvom rozšíreného monitorovania, publikovania odborných hodnotení a prehľadov, lepšieho dialógu medzi verejným a súkromným sektorom, podpory parlamentnej spolupráce.

Popri zdôraznení určitých pozitívnych rozvojových momentov, ktoré zaznamenali  vybrané krajiny regiónu JVE, však bolo opakovane konštatované, že dosiahnutie európskeho štandardu podnikateľského prostredia si vyžiada ešte značné úsilie. Problematickým v jednotlivých krajinách JVE naďalej ostáva vysoký deficit bežného účtu platobnej bilancie a rozpočtový deficit, neúmerné je aj zahraničné zadĺženie. Priame zahraničné investície sú orientované veľmi nerovnomerne, hlavná časť prostriedkov smeruje do Rumunska, Bulharska, Chorvátska a čiastočne Srbska. Prílev investícií do ostatných krajín naďalej ostáva veľmi nízky. Prevažná väčšina investičných prostriedkov je pritom úzko spojená s privatizačnými projektami, chýbajú nové investície, projekty na zelenej lúke. WT II vyjadril tiež určitú kritiku v súvislosti s celkovým spomalením reformného procesu, hlavne  v kandidátskych krajinách EÚ. Upozorňuje tiež na skutočnosť, že byrokracia a korupcia sú v regióne ešte stále pomerne rozšíreným javom, ktorý negatívne vplýva na podnikateľské prostredie. 
      
Na rokovaní WT II bola vyjadrená podpora iniciatívam Paktu stability v oblasti obchodu, investícií a zamestnanosti. Diskusia poukázala na vysoký stupeň komplementarity a rastúcu spoluprácu medzi jednotlivými iniciatívami WT II. Región potrebuje spoločný hospodársky priestor, preto Pracovná skupiny pre obchod a iniciatívy Investičný kompakt Podnikateľský poradný výbor musia úzko spolupracovať. Spoločný hospodársky priestor neprinesie pozitívne výsledky, pokiaľ nebude podporený primerane sa rozvíjajúcim systémom infraštruktúry. Preto nevyhnutnosťou bude zintenzívniť a rozšíriť aktivity Riadiacej skupiny pre infraštruktúru, implementovať opatrenia na budovanie dopravnej siete a podporiť fungovanie energetického spoločenstva v JVE. Región si však musí uvedomiť aj možné dopady ekonomických reforiem v sociálnej oblasti, reštrukturalizácia so sebou totiž prináša riziko rastu nezamestnanosti, na ktoré je zameraná ďalšia iniciatíva na podporu sociálnej súdržnosti. 

Poslaním všetkých uvedených iniciatív Paktu stability je v čo najväčšej miere podporiť regionálne vlastníctvo tak, aby si krajiny JVE mohli samy rozhodovať o svojich prioritách. V budúcom období bude nevyhnutné, aby tak krajiny regiónu, ako aj medzinárodná komunita podporili regionálny strategický prístup k rozvoju infraštruktúry, založený na spolufinancovaní a inštitucionálnom partnerstve v ťažiskových oblastiach zahŕňajúcich dopravu, energetiku a životné prostredie. Po podpise dohody o energetickom spoločenstve v októbri 2005 a vytvorení sekretariátu vo Viedni sa úloha Paktu stability v tejto oblasti preorientuje na podporu získania konsenzu pri ratifikácii dohody v jednotlivých národných parlamentoch, dôležitá bude tiež pomoc pri praktickej implementácii dohody. Úlohou WT II bude ďalej získavať podporu medzi krajinami JVE a donormi, aby realizovali programy, ktoré by zlepšili sociálno-ekonomický dopad energetickej dohody. Zameria sa tiež na podporu záujmov súkromného sektora a preverenia možností jeho zapojenia do projektov, ktoré budú realizované v súvislosti s touto dohodou. Aktívna úloha Riadiacej skupiny pre infraštruktúru v najbližšom období bude spočívať v asistencii pri odstraňovaní nedoriešených problémových miest týkajúcich sa regionálnych infraštruktúrnych projektov prostredníctvom pomoci pri organizovaní stretnutí medzi zainteresovanými krajinami, medzinárodnými finančnými inštitúciami a bilaterálnymi donormi, ako aj monitorovaním záverov z týchto rokovaní. Pakt stability a WT II sa zamerajú tiež na pomoc pri získavaní politickej zhody názorov medzi rôznymi partnermi pri realizácii regionálnych sektorových stratégií, zahŕňajúcich tiež rozšírenie dohody EÚ o spoločnom európskom vzdušnom priestore a ďalšie zdokonaľovanie medzinárodnej dopravnej politiky. S využitím nedávno otvoreného centra IFC (International Finance Corporation) v Sofii sa WT II zameria na asistenciu pri zakladaní verejno-súkromných partnerstiev pôsobiacich v oblasti infraštruktúry s dôrazom na vytvorenie transparentného regulačného rámca pre ich aktivity.

WT II sa zameria tiež na pomoc pri zlepšovaní podnikateľského prostredia a podporu udržateľného hospodárskeho rozvoja v JVE, bude asistovať pri implementácii nového programu na identifikáciu, redukciu a elimináciu netarifných bariér prostredníctvom pravidelnej komunikácie Pracovnej skupiny pre obchod so súkromným sektorom, Poradným výborom pre podnikanie a všetkými zainteresovanými výbormi a iniciatívami. WT II bude koordinovať rokovania k spoločnej dohode o voľnom obchode tak, aby pod záštitou Pracovnej skupiny pre obchod bolo možné v polovici roku 2006 podpísať uvedenú dohodu, ktorá bude plne kompatibilná s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie.