Inštitucionalizácia systému podpory exportu v Slovenskej republike

I.
Slovenská agentúra pre rozvoj investícií a obchodu

1.	Súčasný stav

  	V zmysle materiálu Ministerstva hospodárstva SR „Proexportná politika Slovenskej republiky na r. 2007 – 2013“, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 561 z 27. júna 2007, bolo navrhnuté posilnenie a zefektívnenie činnosti SARIO v dvoch alternatívach. Prvá alternatíva sledovala zmeny v rámci zachovaného zastrešenia činností podpory exportu a podpory investícií  jednou inštitúciou, druhá alternatíva predpokladala inštitucionálne odčlenenie podpory exportu od podpory investícií a ich zastrešenie dvoma samostatnými inštitúciami.  

	V činnosti š.p.o. SARIO od jej založenia v r. 2001 dochádzalo permanentne k polarizácii medzi činnosťami súvisiacimi s podporou investícií a činnosťami spojenými s podporou exportu na úkor proexportných aktivít. Objektívnym faktorom spôsobujúcim vnútorný nesúlad je predovšetkým skutočnosť, že podpora exportu a podpora investícií sú dve diametrálne odlišné oblasti, majúce rozdielnych príjemcov služieb a odlišné smerovanie služieb – viď tabuľka:

Podpora exportu | Podpora investícií
•	orientácia najmä na domáce firmy | •	orientácia na zahraničné firmy a domáce firmy
•	podpora expanzie firiem smerom do zahraničia | •	podpora prílevu investícií/kapitálu smerom do SR
•	orientácia najmä na MSP | •	orientácia najmä na stredné a veľké firmy

	Z daného dôvodu preto aj väčšina zahraničných krajín na podporu obchodu využíva samostatnú organizáciu na podporu obchodu TPO (Trade Promotion Organisation) a pre zastrešenie aktivít na podporu investícií organizáciu na podporu investícií IPA (Investment Promotion Agency). Existuje aj niekoľko vyspelých európskych krajín, ktoré majú obe aktivity zastrešené spoločne, ako je ITD Maďarsko, AICEP Portugalsko, alebo existuje zastrešenie formou holdingu, ako je UK Trade & Investment, Veľká Británia. 

	S cieľom minimalizovania administratívnych nákladov Ministerstvo hospodárstva SR zvolilo pre posilnenie činnosti SARIO alternatívu č. 1, t. j. „zásadné zefektívnenie činnosti SARIO, sprehľadnenie finančných tokov a definovanie postavenia dvoch sekcií – investícií a obchodu, ako aj vyjasnenie fungovania voči zakladateľovi a OBEO“. 

	Daná alternatíva predpokladá zachovanie súčasnej organizácie SARIO ako jednej spoločnej organizácie, zastrešujúcej podporu investícií i obchodu, pričom sa sleduje maximálna eliminácia nedostatkov, spôsobených polarizáciou oboch činností v rámci jednej organizácie, keď podpora exportu zostala okrajovou, skôr doplnkovou činnosťou agentúry a zvýšenie účinnosti systému riadenia organizácie zo strany zriaďovateľa – Ministerstva hospodárstva SR.

	V danej alternatíve sa posilňuje relatívne samostatné postavenie oboch sekcií, ktorých aktivity sa prelínajú len v určitých špecifických prierezových činnostiach.

	V rámci každej sekcie je samostatne riešené posilnenie koordinačných a riadiacich väzieb zo strany vecne príslušných sekcií MH SR a spolupráce s OBEO tak, aby sa zo SARIO š.p.o. stal aktívny podporný nástroj služieb OBEO pre malé a stredné podniky na zahraničných trhoch a zároveň sa zlepšila informovanosť zahraničných podnikateľských subjektov o SR. Navrhovaná alternatíva sleduje aj využitie mimorozpočtových finančných zdrojov na rozšírenie ponuky proexportných programov pre MSP a programov na podporu prílevu priamych zahraničných investícií. 

	SWOT analýza navrhovanej reorganizácie SARIO podľa alternatívy č. 1 je súčasťou prílohy č. 3. Reorganizácia SARIO š.p.o. je plánovaná od januára 2008.

Riešenie prierezových činností

       	Tak ako politika je nadstavbou ekonomiky, sú investície nadstavbou exportu. Úspešný export slovenskej firmy môže nakoniec rezultovať do jej investície v zahraničí. Starostlivosť o slovenského exportéra – investora v zahraničí zostane v kompetencii sekcie zahraničného obchodu SARIO. Na druhej strane ak Sekcia zahraničného obchodu v zahraničí získa dôležitého kooperačného partnera, ten sa na základe kooperácie môže rozhodnúť pre investovanie v SR. Starostlivosť o nového zahraničného investora v SR v tomto prípade by prešla do kompetencie Sekcie pre investície.

	Najzávažnejšie nedostatky v činnosti súčasnej organizácie SARIO:

•	metodické a finančné riadenie zo strany sekcie stratégie MH SR v ponímaní agentúry SARIO znamená v podstate „prerozdelenie“ pridelených finančných prostriedkov zo strany MH SR na príslušný rok, pričom si SARIO neplní svoje základné povinnosti súvisiace s jej činnosťou; metodické riadenie sekcie zahraničného obchodu MH SR bez možnosti finančného riadenia má ešte slabší účinok;
•	SARIO ako príspevková organizácia od svojho vzniku neprejavuje žiadny záujem v oblasti financovania si svojich potrieb prostredníctvom vlastnej podnikateľskej činnosti, pričom pokrytie svojich výdavkov môžu financovať z takejto činnosti až do výšky 50% z výšky dotácie zo strany MH SR, čím by sa výraznou mierou znížili nároky na štátny rozpočet; v oblasti podpory obchodu, kde SARIO v r. 2006 zaviedlo web-informačný systém zverejňovania a párovania obchodných ponúk a dopytov, neboli registrovaným firmám doteraz za poskytované služby účtované žiadne poplatky;
•	činnosti zamerané na podporu exportu, deklarované organizačným poriadkom SARIO, sú z dôvodu polarizácie činnosti SARIO v prospech aktivít na podporu investícií realizované len čiastočne alebo vôbec. Okrem toho viaceré žiaduce činnosti a služby v náplni činnosti nie sú zahrnuté (viď príloha č. 1 - rastrom sú vyznačené činnosti, ktoré SARIO v súčasnosti čiastočne pokrýva);
•	viaceré činnosti (napr. verejné obstarávanie, príprava rôznych zmlúv, lokalizačné štúdie atď.) si agentúra zabezpečuje outsourcingom i napriek tomu, že tieto činnosti sú predmetom pracovných činností interných zamestnancov (v porovnaní s inými organizáciami v pôsobnosti MH SR, majúcimi nižší počet zamestnancov, vykazuje SARIO oveľa nižšiu efektívnosť svojej činnosti);
•	zástupcovia agentúry nereagujú, resp. nerešpektujú rýchlosť, kvalitu a odbornosť pri viacerých dôležitých úlohách a aktivitách (odborné posudky, hodnotenie projektov, neodbornosť pri prvých prezentáciách, stretnutiach, výstupy smerom k investorom, a pod.); kvalita práce je evidentná i z predkladaných materiálov – napr. pravidelné hodnotenie činnosti agentúry SARIO, obsah informácií je na nízkej odbornej úrovni s opakovaním informácií alebo bez aktualizácie (kvartálna, prípadne ročná správa činnosti SARIO);
•	niektorí zahraniční investori avizujú neochotu prísť investovať do SR najmä kvôli demotivácii, prístupu zo strany agentúry SARIO (napr. Ronal a iní; SARIO bolo otestované aj zo strany fiktívneho zahraničného investora, kde investor požiadal o asistenciu zo strany CzechInvest, ITDH Maďarsko a SARIO zo Slovenska, do 48 hod. reagovali prví dvaja,  SARIO bez odozvy);
•	odborná úroveň viacerých projektových manažérov je veľmi nízka, agentúra bojuje s veľkou fluktuáciou, čo vyúsťuje do nekvalitných výstupov, problémov pri nesprávnom podaní informácií investorovi v porovnaní s platným, aktuálnym stavom;
•	nehospodárne nakladanie so zverenými prostriedkami – osobné automobily, mobilné telefóny sa používajú aj na súkromné účely, to isté je možné prehlásiť aj z pohľadu reprezentačného fondu.

2.	Navrhovaný model reorganizácie SARIO 

Aktuálny stav

SARIO š.p.o.
(92 zamestnancov)

Odbory v gescii GR
(26 zamest.)

Sekcia ZO
( 18 zamest.)

Sekcia ŠF EÚ
(20 zamest.)

Sekcia PZI
     (27 zamest.)

Sekcia pre investície	       Sekcia zahranič. obchodu   Odbor ŠF EÚ+Odbor iných fin.zdr.

Navrhovaný stav

Štruktúra  štandardnej TPO
(28 zamest.)

Štruktúra štandardnej   IPA 
(28 zamest.)

Odbor ŠF EÚ 
(10 zamest.)
Odbor iných fin.zdrojov
(7 zamest.)

+ ďalšie odbory 
v gescii GR
(17 zamest.) 

SARIO š.p.o.
(92 zamestnancov)

3.	Štruktúra činnosti a systém riadenia sekcie zahraničného obchodu a 
sekcie pre investície š.p.o. SARIO

     	3.1. Sekcia zahraničného obchodu 

     	3.1.1. Štruktúra činnosti 

Sekciu zahraničného obchodu š.p.o. SARIO (Sekcia ZO SARIO) navrhuje MH SR organizačne a obsahovo štrukturovať tak, aby zabezpečila komplex základných informačných, poradenských, asistenčných a vzdelávacích služieb podľa vzoru zahraničných organizácií na podporu obchodu (TPO) – viď príloha č. 1. Postupná špecializácia týchto služieb v zmysle prílohy č. 1 (špecializácia zľava doprava) by sa realizovala rozširovaním počtu pracovníkov sekcie v centrále a v druhej etape i na zahraničných zastúpeniach novými odborníkmi. Návrh novej organizačnej štruktúry sekcie ZO SARIO je súčasťou prílohy č. 2. 

 	Východiskový personálny stav sekcie ZO SARIO predpokladá vyčlenenie 30 pracovníkov zo súčasného počtu 92 pracovníkov SARIO š.p.o..

	Základné štartovacie zmeny v činnosti sekcie ZO SARIO oproti súčasnej vecnej náplni a činnosti sekcie zahraničného obchodu:

•	Najvýznamnejšou štartovacou úlohou sekcie bude sústredenie informácií o zahraničných trhoch na webstránke SARIO, pretože kvalitné informácie o zahraničnom trhu sú polovicou úspechu slovenského exportéra. Informácie je potrebné odstupňovať podľa hĺbky údajov, t. j. základná informácia, podrobnejšie obchodné zvyklosti, štruktúra exportu a pod.
   (základnými podkladmi pre SARIO budú materiály OBEO; na webstránke SARIO sú zverejnené len stručné informácie o teritóriách s údajmi z r. 2005); 
•	Publikovanie informácií o medzinárodných tendroch a projektoch, do ktorých by sa slovenskí exportéri mohli zapojiť. 
(Doteraz nepublikované. Tieto si vyžadujú zabezpečenie prepojenia na elektronickú databázu Úradného vestníka EÚ, na databázu Distribučného centra UNECE pri OSN, Svetovej banky a pod.);
•	Publikovanie informácií o projektoch realizovaných v rámci zahraničnej rozvojovej pomoci. 
(Doteraz nepublikované. Nevyhnutná úzka spolupráca s pripravovanou agentúrou MZV SR pre rozvojovú pomoc Slovak Aid.);
•	Sústredenie informácií o SR, priemyselných sektoroch a  službách vrátane aktuálnych štatistických makroekonomických ukazovateľov, využiteľné pre potenciálnych zahraničných kooperačných partnerov.
(Doteraz nepublikované. Riešiť v spolupráci so ŠÚ SR, NBS, priemyselnými zväzmi.);
•	Zdokonalenie systému párovania dopytov a ponúk slovenských a zahraničných firiem cez WEB informačné centrum SARIO (SIC) s cieľom, aby sa zahraničný dopyt dostal do rúk maxima slovenských vývozcov a slovenská ponuka ku maximu potenciálnych zahraničných partnerov; potrebné je dosledovanie služby a perspektívne napojenie na aktuálne pripravovaný „Centrálny elektronický priečinok pre medzinárodný obchod a súvisiace procesy“, rozpracovaný Ministerstvom financií SR.
(V súčasnosti sa dostáva zahraničný dopyt cez SIC priamo iba asi k 900 slovenským firmám, evidovaných v SARIO a cez 6 regionálnych kancelárií k ďalším podnikateľom. Dopyt spracováva OBEO, ktoré nemá spätnú informáciu, či sa niektorá slovenská firma aj s daným zahraničným záujemcom, ktorého OBEO vytypoval/získal, aj skontaktovala.);
•	Regionálne pokrytie sekcie ZO SARIO bude zabezpečené prostredníctvom RK SOPK na základe dohody o vzájomnej spolupráci.
(Súčasné regionálne kancelárie SARIO plnia významnú úlohu pri spracovávaní databázy priemyselných nehnuteľností, technickej príprave priemyselných zón a parkov a rekonštrukcií priemyselných hál, čím sú plne vyťažené.);
•	Špecializované služby exportérom zabezpečí postupné budovanie zahraničných zastúpení š.p.o. SARIO  s pilotnými 3 - 4 zahraničnými zastúpeniami, ktoré posilnia a skvalitnia činnosti OBEO smerom k podnikateľskej sfére (budú pokrývať obchod aj investície);
•	Pri rozhodovaní o zahraničných zastúpeniach bude SARIO operatívne zohľadňovať zmeny v teritóriách prioritného záujmu. Treba počítať s tým, že po rozšírení EÚ tlak na krajiny EÚ ako prioritného obchodného partnera bude stále väčší. Perspektívnymi a sľubnými teritóriami sa stávajú tretie trhy;
•	Zameranie sa na zvýšenie vývozu obchodovateľných služieb aj na podporu investícií slovenských firiem v zahraničí (IT, engineering, design, telekomunikácie, logistika, doprava, poradenstvo);
•	Zavedenie užšej spolupráce s EXIMBANKOU SR v oblasti finančných služieb pre slovenských vývozcov (poskytovanie prvotných informácií priamo v SARIO o možnostiach financovania a poisťovania vývozu, pravidelná výmena účelných informácií medzi oboma organizáciami).

	Časť finančných zdrojov sekcie ZO SARIO bude postupne zabezpečovaná z vlastnej činnosti - spoplatňovaním vybraných špecializovaných služieb, poskytovaných firmám. Základné služby (základné marketingové informácie) budú zdarma, ostatné služby budú platené.

	Strategické ciele v činnosti sekcie ZO SARIO po nábehu bazálnych činností TPO:

•	profesionálny prístup ku klientovi zavedením manažmentu vzťahu k zákazníkom (CRM-Customer Relationship Management) – ide o zavedenie centrálneho systému príjmu otázok a odpovedí. Tým sa systémovo vyrieši vkladanie informácií na webstránku, zodpovednosť za informácie, rýchlosť vybavenia dopytu a pod. Pre tento účel bude potrebné vytvoriť oddelenie pre zákazníkov (celý systém nemôžu zvládnuť len teritoriálni manažéri);
•	individuálne riešenia, tvorba na mieru šitých informácií na základe potrieb firiem (tailor made information) – pre tieto je nevyhnutné mať vybudovanú sieť vlastných zahraničných zastúpení SARIO, prípadne je možné využiť formu zahraničných zmluvných partnerov (podobný systém uplatňuje Slovinská agentúra na podporu obchodu a investícií TIPO).

	3.1.2. Spolupráca s obchodno-ekonomickými oddeleniami (OBEO)

	Oproti súčasnému stavu obmedzenej a nevyváženej spolupráce s OBEO (OBEO je skôr servisným nástrojom SARIO než naopak) je potrebné zaviesť nasledujúce zmeny v praxi spolupráce:

1.	Povinná účasť zástupcu/ov sekcie ZO SARIO na oficiálnych účastiach MH SR na výstavách a veľtrhoch v zahraničí, financovaných zo strany MH SR.
Popri zúčastnených slovenských firmách v stánku MH SR bude sekcia ZO SARIO zabezpečovať všeobecnú prezentáciu potenciálnych exportérov, resp. subkontraktorov zo SR a relevantných priemyselných odvetví SR, viesť konzultácie a rokovania so zahraničnými záujemcami. V prípade realizácie sprievodných prezentačných podujatí (v rámci „Národného dňa“) sa sekcia ZO SARIO bude podieľať na prezentácii SR.
2.	Spolupráca na príprave obchodných misií z a do teritória formou akvizície firiem v SR a prípravy bilaterálnych rokovaní medzi firmami (matching firiem), nie len finálna účasť na misiach, zorganizovaných OBEO.
3.	Aktívna spolupráca s OBEO a s  teritorialistami sekcie obchodu MH SR pri organizovaní zasadnutí medzivládnych a zmiešaných komisií SR s RF a krajinami SNŠ, samostatné zabezpečovanie podnikateľskej časti programu komisií.
4.	Aktívne zapojenie sa do akvizície slovenských firiem pre účasť na medzinárodných výstavách a subkontraktačných veľtrhoch, organizovanie spoločných stánkov SR s využitím finančných programov na podporu MSP.
5.	Spolupráca s OBEO pri spracovávaní analýz dovozu zahraničných tovarov a služieb do SR ako podkladov pre MH SR za účelom modifikácie politiky podpory exportu domácich tovarov a služieb.
6.	Spätné informovanie OBEO a sekcie obchodu MH SR o výsledkoch realizovaných roadshow v zahraničných teritóriách, na druhej strane zo strany OBEO výraznejšia pomoc pri príprave roadshow.
7.	Spätné informovanie OBEO o výsledkoch ponúk a dopytov, sprostredkovaných cez web informačné centrum SIC slovenským firmám; na druhej strane aktívnejšie zapojenie OBEO do napĺňania obchodných dopytov v systéme SIC.
8.	Spracovávanie priebežne aktualizovaných vzorových prezentácií o SR zo strany sekcie ZO SARIO v spolupráci so sekciou pre investície pre potreby OBEO na témy: „Ekonomika SR“, „Investičné prostredie/právny rámec na podnikanie v SR“ s cieľom zjednodušenia prezentácie SR v zahraničí, vypracovávaných v slovenskom a anglickom jazyku.

	Okrem spolupráce sekcie ZO SARIO pri príprave a realizácii oficiálnych účastí MH SR na zahraničných veľtrhoch a výstavách je dôležité začať aktívnu spoluprácu aj s Ministerstvom pôdohospodárstva SR, ktoré s cieľom podpory exportu poľnohospodárskych a potravinárskych produktov každoročne tiež organizuje oficiálne účasti slovenských firiem na špecializovaných veľtrhoch a výstavách v zahraničí. Spoluprácu sekcie ZO SARIO s rezortom pôdohospodárstva je potrebné rozšíriť aj na oblasť prípravy rezortných bilaterálnych rokovaní a medzivládnych zasadnutí.

	3.1.3. Systém riadenia 

Vecné, metodické a čiastočne finančné riadenie sekcie ZO bude spadať pod sekciu obchodu MH SR  a vecné, metodické a finančné riadenie sekcie pre investície (+formálne aj celého SARIO) bude spadať pod sekciu stratégie MH SR.

Koordinácia činnosti a aktivít sekcie ZO a sekcie pre investície SARIO bude okrem generálneho riaditeľa SARIO a spolupráce medzi sekciou stratégie a sekciou obchodu MH SR zabezpečená tiež prostredníctvom „Proexportnej rady“ (Trade Promotion Board), ktorá bola zriadená v júli 2007 z iniciatívy MH SR za účelom zlepšenia koordinácie riadenia proexportnej politiky s ďalšími inštitúciami, orgánmi štátnej správy, za priamej účasti podnikateľskej sféry. SARIO je jedným z členov Proexportnej rady. Plán činnosti SARIO by mal zohľadňovať aj relevantné závery a námety, vyplývajúce zo zasadnutí Proexportnej rady.

	Zefektívnenie riadenia bude zrealizované najmä prostredníctvom:

•	zavedenia  hodnotiacich parametrov účelnosti a hospodárnosti realizovaných aktivít
SARIO bolo doteraz hodnotené na základe predkladania štvrťročných správ o činnosti ministerstvu hospodárstva SR, ktoré mali popisný charakter, bez možnosti posúdenia kvality realizovaných aktivít. Sekcia obchodu voči SARIO bola bez finančných nástrojov v pozícii neúčinného metodického “usmerňovateľa“ (hodnotiace parametre – viď ďalší bod);
•	zavedenia  oddeleného plánovania a hodnotenia aktivít sekcie ZO a sekcie pre investície 
Ročný kontrakt so SARIO š.p.o. bude uzatváraný štatutárnym zástupcom MH SR na základe ročného plánu činnosti organizácie, ktorý bude pozostávať z dvoch častí – plánu činnosti sekcie ZO a plánu činnosti sekcie pre investície s osobitne špecifikovanými nárokmi na rozpočet. Ku plánu činnosti sekcie ZO a jej rozpočtu sa bude vopred vyjadrovať sekcia obchodu MH SR, detto bude platiť pre sekciu pre investície. Plán činnosti sekcie ZO bude vychádzať o. i. z aktuálnych potrieb a aktivít sekcie obchodu MH SR. Súčet rozpočtových požiadaviek oboch sekcií bude tvoriť celkový rozpočet SARIO (jedna príspevková organizácia môže mať len jeden rozpočet).
Ročný plán činnosti bude obsahovať naviac kvantifikáciu kvalitatívnych ukazovateľov organizácie na príslušný rok pre obe sekcie. Ročný plán organizácie SARIO bude schvaľovaný v Porade vedenia MH SR.
Finančné prostriedky na činnosť SARIO sa budú uvoľňovať rozpočtovým správcom zo sekcie stratégie MH SR štvrťročne, na základe predloženia hodnotiacich štvrťročných plánov činnosti sekcie ZO (detto sekcie pre investície), ktoré budú hodnotiť plnenie nasledovných ročných rámcových ukazovateľov sekciou ZO SARIO: 

Kvalitatívne kritérium | Hodnotiaci ukazovateľ
•	Zvýšenie počtu klientov | •	Počet návštevníkov webstránky
•	Zvýšenie počtu registrovaných užívateľov | •	Počet registrovaných užívateľov služieb
•	Softvérový rozvoj | •	Počet realiz. softvérových modulov
•	Zvýšenie úrovne spolupráce | •	Počet nových partnerov, prepojených portálmi (napr. MH SR, SOPK, EXIMBANKA SR)
•	Rast exportu klientov | •	Počet úspešne vyriešených prípadov
•	Spokojnosť podnikateľov so službami | •	Index spokojnosti (na základe dotazníkov: známka 1-5)
•	Realizácia odborných seminárov | •	Počet a ich zameranie
•	Realizované obchodné misie a ich teritoriálne zameranie | •	Počet  a zhodnotenie teritoriálneho zamerania
•	Realizované účasti na veľtrhoch so sprievod. programom (kooperačné dni) | •	Počet účastí a účasť kooperač. partnerov na sprievodných programoch
•	Tržby za služby | •	Objem

	3.2. Sekcia pre investície

	3.2.1. Štruktúra činnosti  

Na efektívnejšie a cielenejšie zabezpečovanie činností v oblasti prilákania investícií je v sekcii pre investície SARIO potrebná detailnejšia špecializácia služieb, doplnenie chýbajúcich služieb a zdokonalenie nefunkčných častí. Dôraz sa bude klásť na odbornosť, kvalitu, pružnosť a špecializované služby, ktoré sú štandardné pri investičných agentúrach (IPA). 

Z východiskového stavu 92 zamestnancov by sa do sekcie pre investície transformovalo 30 zamestnancov s postupným možným priberaním ďalších zamestnancov v zmysle uznesenia vlády SR č. 396/2007, týkajúceho sa analýzy administratívnych kapacít pre ŠF v jednotlivých odborných rezortoch. 

         	Kľúčovou činnosťou sekcie pre investície bude získavať potenciálnych investorov, predovšetkým pre reštrukturalizáciu, modernizáciu, zvýšenie technickej úrovne, produktivity, efektívnosti a exportnej výkonnosti Slovenskej republiky, stimulovať podnikanie v priemyselných parkoch, zriadených z verejných zdrojov, a to formou propagácie podnikateľského prostredia a výhod investičného prostredia v Slovenskej republike smerom k domácim a zahraničným potenciálnym investorom.  

Cieľom reorganizácie sekcie pre investície je tiež zabezpečenie užšej spolupráce na úrovni získavania nových investícií na územie SR s aktívnou prezentáciu nového zákona o investičných stimulov, ako aj výhod investičného prostredia v SR.

Navrhovaná organizačná štruktúra sekcie pre investície je súčasťou prílohy č. 2.
 
Základné štartovacie zmeny v činnosti sekcie pre investície oproti súčasnej vecnej náplni a činnosti súčasnej sekcie PZI:

•	Rozvinutie činnosti zástupcov tzv. prvého kontaktu s investormi (generovanie projektov), ktorí sú oboznámení s prvotnými požiadavkami od potenciálnych investorov a zároveň poskytujú informácie o službách agentúry, resp. majú za cieľ správne nasmerovať investora a jeho záujem premeniť na reálny investičný projekt (greenfield/brownfield/JV). Súčasťou je poskytovanie kvalitných makroekonomických, regionálnych i mikroekonomických informácií, ktoré budú pravidelne spracovávané a aktualizované regionálnymi zástupcami. 
Okrem informácií regionálnych zástupcov informačnú bázu o SR budú tvoriť národné a medzinárodné štatistiky so sústredením sa na benchmark krajín V4, resp. juhovýchodnej Európy, sektorové štúdie z oblastí priemyselnej výroby, služieb s využitím dostupných informácií z priemyselných zväzov, z obchodných a priemyselných komôr, informácie VÚC, miestnej samosprávy, škôl. 
•	Zdokonalenie priameho vyhľadávania potenciálnych investorov, (t. j. sledovanie investičných plánov spoločností, tlač. vyhlásenia, atď.), napr. i formou organizovania a zúčastňovania sa investičných seminárov, konferencií, workshopov, spoluprácou so zahraničnými investičnými agentúrami, zväzmi a pod.
•	Zvýšenie kvality a zefektívnenie riadenia investičných projektov, ktoré sa vyprofilovali z prvého kontaktu. Riadenie investičných projektov znamená zabezpečovanie asistencie v oblasti poskytovania poradenskej činnosti – požadované informácie, prezentácie, organizovanie stretnutí, pracovných ciest v rámci SR, aktívneho hľadania nehnuteľností, príp. slovenských partnerov pre možnú spoluprácu a ďalšie. Kvalita práce, flexibilita, odbornosť a ústretovosť  projektových manažérov má v konečnom dôsledku podstatný vplyv na rozhodovanie investorov o zrealizovaní svojho investičného zámeru v SR. Preto je potrebné vytvoriť motivačný systém hodnotenia a odmeňovania projektových manažérov podľa počtu ukončených projektov v prospech SR. V súčasnosti žiadny motivačný systém neexistuje. Za predpokladu jeho existencie je možné predpokladať, že sa zvýši percento úspešných projektov z celkového počtu zaregistrovaných projektov. Je potrebné zaviesť systém „junior manažérov“ a „senior manažérov“, príp. obdobný transparentný systém, ktorý by skúsenejším a schopnejším poskytoval možnosti profesionálneho rastu, vyššieho ohodnotenia a pod., čím by sa zamedzilo vysokej fluktuácii v agentúre SARIO. 
•	Vo fáze implementácie investičných projektov pôjde o zdokonalenie systému párovania dopytov zo strany potenciálnych investorov a ponúk nehnuteľností a priemyselných parkov – greenfield pozemkov, resp. brownfield – existujúcich priemyselných objektov, výrobných hál prezentovaných SARIO. Je potrebné zabezpečiť aktívnejšie vyhľadávanie, kategorizovanie, monitorovanie, evidenciu brownfield a greenfield nehnuteľností v jednotlivých regiónoch, zefektívnenie koordinácie práce s regionálnymi zástupcami s cieľom vytvorenia databázy použiteľných nehnuteľností, ktorá by bola k dispozícií v reálnom čase a poskytovala  by prehľad o dostupných nehnuteľnostiach. Dôležité je eliminovať preferenčné ponúkanie nehnuteľností súkromných vlastníkov, súkromných developerských spoločností na úkor iných nehnuteľností vo vlastníctve štátu, VÚC, samospráv, resp. verejnej správy. V tejto súvislosti je potrebné zohľadniť správu a závery „Štúdie pre umiestnenie priemyselných parkov vo vybraných oblastiach SR“, ktorú vláda SR schválila uznesením č.690 zo 16. júla 2003. Štúdia sa okrem iného zaoberá stavom tzv. „hnedých plôch“, t.j. plôch, ktoré sú alebo boli v minulosti využívané na priemyselnú výrobu.
•	Zavedenie after care-post investment care, ktorá v súčasnosti absentuje. Ide o zabezpečenie a udržiavanie kontaktov s etablovanými investormi, ďalšie poskytovanie informácií a služieb so zámerom podporovať ďalší rozvoj ich aktivít v SR a využívanie subdodávateľov zo SR. Viac ako 50 % investícií vzniká rozširovaním už etablovaných investorov.
•	Zavedenie doplnkových služieb investorom. V súčasnosti sa tieto služby prostredníctvom tzv. „INVESTTEAMU“ – združenia poradenských, developerských, realitných, personálnych, bankových, právnych a iných inštitúcií nerealizuje, resp. v individuálnych prípadoch sa realizuje prostredníctvom preferovaných spoločností zástupcami agentúry, čo vytvára priestor pre klientelizmus a úplatkárstvo. Systém poskytovania služieb sa musí nastaviť transparentne a objektívne. Tu je možné sa zamýšľať nad spoplatňovaním takýchto špecifických služieb. 
•	Zlepšenie činnosti regionálnych kancelárií SARIO zefektívnením vzájomnej spolupráce s regionálnymi SOPK, podnikmi, školami, príp. VÚC vzhľadom na ich pracovnú náplň spojenú s tvorbou databázy nehnuteľností a potenciálnych priemyselných parkov, ako aj zhromažďovania rôznych informácií o príslušnom regióne.
•	Budovanie siete zahraničných zastúpení SARIO predovšetkým v krajinách, ktoré sú z pohľadu objemu investícií najvýznamnejšími v SR. Všetky okolité investičné agentúry V4 majú vytvorený systém zahraničných zastúpení na báze spoplatňovania služieb, ktorými si čiastočne pokrývajú svoje náklady v zahraničí. Táto služba, resp. blízkosť k potenciálnym investorom a ich rozhodovacím mechanizmom v SR chýba a môže to byť jeden z dôvodov, prečo sa SR nachádza na poslednom mieste v hodnotení prílevu investícií spomedzi krajín V4. Je však potrebné zabezpečiť, aby zástupcovia SARIO v zahraničí boli odborne a jazykovo vybavení a mali niekoľkoročnú prax v SARIO pred ich vyslaním. 
Z organizačného, ekonomického ale i odborného hľadiska by bolo efektívne, keby zástupcovia sekcie zahraničného obchodu a sekcie pre investície v zahraničí využívali rovnaké priestory.

           3.2.2. Spolupráca s obchodno-ekonomickými oddeleniami 

   	Oproti súčasnému obmedzenému stavu spolupráce s OBEO je potrebné zaviesť nasledujúce zmeny v praxi spolupráce sekcie pre investície:

1.	Interaktívna spolupráca OBEO s projektovými manažérmi sekcie pre investície na príprave programov návštev investorov v SR, bilaterálnych rokovaní s firmami, organizáciami štátnej správy, na vytypovaní a obhliadke vhodných pozemkov; operatívne, priebežné informovanie sekcie stratégie MH SR o potenciálnych investoroch.
2.	Spätné informovanie OBEO a sekcie stratégie MH SR o výsledkoch realizovaných roadshow v zahraničných teritóriach, na druhej strane zo strany OBEO výraznejšia pomoc pri príprave roadshow.
3.	Spätné informovanie OBEO o výsledkoch investičných ponúk a dopytov, sprostredkovaných  cez web informačné centrum SIC slovenským firmám; na druhej strane aktívnejšie zapojenie OBEO do napĺňania investičných dopytov/ ponúk v systéme SIC.
4.	Spracovávanie priebežne aktualizovaných vzorových prezentácií o SR zo strany sekcie pre investície v spolupráci so sekciou ZO SARIO pre potreby OBEO na témy: „Ekonomika SR“, „Investičné prostredie/právny rámec na podnikanie v SR“ s cieľom zjednodušenia prezentácie SR v zahraničí, vypracovávaných v slovenskom a anglickom jazyku.

	3.2.3. Systém riadenia

Sekcia pre investície (ako aj formálne celého SARIO) bude podriadená vecne príslušnej sekcii stratégie MH SR, ktorá by mala posilnené kompetencie v oblasti výkonu metodického, finančného i vecného riadenia. 

Reorganizácia systému riadenia by spočívala v nasledovnom:

1.	Vypracovanie nového Štatútu agentúry SARIO, ktorý by vymedzil jasné práva a povinnosti, predmet, organizačnú štruktúru, riadiace vzťahy medzi agentúrou a Ministerstvom hospodárstva SR, hospodárenie agentúry, zachovanie kontinuity predchádzajúcich činností  a pod.
2.	Štatutárnym orgánom agentúry bude generálny riaditeľ, ktorého menuje a odvoláva minister hospodárstva.
3.	Generálny riaditeľ riadi, organizuje činnosť agentúry, zastupuje ju navonok, zodpovedá za jej činnosť/nečinnosť, predkladá návrh programu činnosti a rozpočtu agentúry, správy o činnosti a hospodárení v nadväznosti na agentúrou stanovené ciele.
4.	Minister hospodárstva poverí štátneho tajomníka alebo generálneho riaditeľa sekcie stratégie k operatívnemu styku s agentúrou.
5.	Poverená osoba zároveň koordinuje riadiacu činnosť vedenia ministerstva vo vzťahu k agentúre, ktorá predstavuje predovšetkým schvaľovanie koncepcie a programu činnosti agentúry, schvaľovanie rozpočtu, schvaľovanie správy o činnosti a hospodárení agentúry, zabezpečovanie operatívnych otázok riadiaceho vzťahu ministerstva k agentúre (schvaľovanie služobných ciest, podnikateľské aktivity a pod.).
6.	Poverená osoba bude súčasne členom „Proexportnej rady“ (Trade Promotion Board).
7.	Generálny riaditeľ agentúry zabezpečuje predovšetkým úlohy schválené v rámci riadiacej činnosti ministerstva, za ich plnenie zodpovedá poverenej osobe.

Hospodárenie celého SARIO bude realizované v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách a pravidiel inštitúcií a programov zahraničnej pomoci, pokiaľ budú prispievať na financovanie agentúry. Pravidlá hospodárenia budú stanovené v Zmluve o poskytnutí finančných prostriedkov na príslušný rok opatreniami ministra. Výkon finančnej kontroly sa bude realizovať v zmysle zákona o finančnej kontrole vo verejnej správe a ďalších interných predpisov platných pre túto oblasť. 

4.	Zdroje financovania sekcie ZO a sekcie pre investície SARIO 

Navrhovaný model rozdelenia SARIO sleduje lepšie využitie existujúcich disponibilných prostriedkov na činnosť SARIO a ich efektívnejšie prerozdelenie medzi sekciu ZO a sekciu pre investície za účelom zvýšenia kvality poskytovaných služieb slovenským vývozcom a zahraničným investorom ako aj racionálnejšieho využitia ľudských zdrojov. 

Vybavenie pracovníkov oboch navrhovaných organizácií výpočtovou technikou a nábytkom je v súčasnosti dostatočné. Určité prostriedky z kapitálového transferu bude potrebné vyčleniť na odstránenie zastaranosti web informačného centra v rámci sekcie zahraničného obchodu, na nové softwarové produkty a na on-line prístup ku vybraným zahraničným databázam.

Postupné zvýšenie počtu pracovníkov od r. 2008 bude riešené systémovo, na základe uznesenia vlády SR č. 396/2007 ohľadne analýzy administratívnych kapacít pre ŠF v jednotlivých odborných rezortoch. Z analýzy vyplynula potreba posilniť sektor hospodárstva o 105 pracovníkov, z čoho na implementačné agentúry pripadne 60 pracovníkov. Pre SARIO tak možno počítať celkovo s cca 15 pracovníkmi.

V navrhovanej organizačnej štruktúre oboch sekcií SARIO je zohľadnené usmernenie MH SR č. 11/2006 – odboru riadenia SOP č. 11/2006 k zabezpečeniu efektívneho, korektného využívania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie v súlade so zásadami zdravého finančného riadenia ŠF EÚ a so všeobecne akceptovanými zásadami a normami. 

	4.1. Financovanie sekcie zahraničného obchodu a proexportných programov

Pri financovaní potrieb sekcie zahraničného obchodu SARIO bude možné počítať navyše s dodatočnými zdrojmi zo Švajčiarskeho finančného mechanizmu (blokový grant na podporu exportu, rozdelený na budovanie inštitucionálnych kapacít a na podporu slovenských vývozcov). Podpis Memoranda medzi vládou SR a CH sa očakáva v novembri 2007. Kontrahovanie finančných prostriedkov je plánované na obdobie 2007 - 2012, čerpanie bude možné od r. 2008 do r. 2017.

a) Finančné zabezpečenie inštitucionálneho fungovania sekcie ZO SARIO
1.	Z rozpočtových prostriedkov MH SR plánovaných poskytnúť agentúre SARIO kontraktom na administráciu SARIO v roku 2008 alikvotne podľa počtu pracovníkov sekcie ZO (73 mil. bežný transfer BT a 5 mil. Sk kapitálový transfer KT; z BT mzdové náklady predstavujú 41,104 mil.Sk, nájomné 12 mil.Sk).  V prípade implementácie programov zo ŠF je možné započítať tzv. technickú pomoc, ktorá spočíva v uhradení 85 % nákladov zo strany Komisie EÚ.
2.	Po podpise Memoranda medzi vládou SR a CH je predpoklad využitia prostriedkov Švajčiarskeho finančného mechanizmu - blokového grantu na podporu exportu, z ktorého by sa časť prostriedkov využila na dobudovanie sekcie ZO SARIO.
3.	Sekcia ZO SARIO si bude časť prostriedkov, aj keď zo začiatku nepatrnú, vytvárať inkasom za vybrané zahraničnoobchodné služby, ktoré budú poskytované za úplatu (napr. spracovanie marketingových štúdií na vybrané tovary/na vybrané krajiny).

b) Finančné zabezpečenie proexportných programov pre MSP
1.	Dobehnutie čerpania ŠF z minulého rozpočtového obdobia (r. 2004-2006), s možnosťou čerpania (bez nových výziev) do r. 2008 
2.	Zo ŠF v rámci aktuálneho operačného programu pre konkurencieschopnosť a hospodársky rast (KaHR) na r. 2007-2013 (772 mil. eur na celý operačný program, v ktorom je zahrnutá aj podpora zahraničného obchodu) 
3.	Po podpise Memoranda medzi vládou SR a CH je predpoklad využitia prostriedkov Švajčiarskeho finančného mechanizmu - blokového grantu na podporu exportu, určeného na podporu súkromnej podnikateľskej sféry 
4.	Čiastočne kombinované využitie rozpočtových prostriedkov MH SR (podpora účasti MSP na veľtrhoch a výstavách).

       4.2. Financovanie sekcie pre investície a programov na podporu priamych zahraničných 
              investícií

a) Finančné zabezpečenie inštitucionálneho fungovania sekcie pre investície
1.	Z rozpočtových prostriedkov MH SR plánovaných poskytnúť agentúre SARIO kontraktom na administráciu SARIO v roku 2008 alikvotne podľa počtu pracovníkov sekcie pre investície. V prípade implementácie programov zo ŠF je možné započítať tzv. technickú pomoc, ktorá spočíva v uhradení 85 % nákladov zo strany Komisie EÚ.
2.	Vlastná zárobková činnosť za vybrané služby (špecializované služby na mieru, štúdie, služby v zahraničí, atď.), ktoré sa budú poskytovať podľa schváleného cenníka služieb. SARIO ako štátna príspevková organizácia môže prispievať k pokrytiu svojich nákladov vlastnou činnosťou až do výšky 50 % poskytnutého rozpočtu zo strany zriaďovateľa.

b) Finančné zabezpečenie programov na podporu prílevu investícií do SR 
    (podpora rozvoja priemyselných parkov brownfield)

	Implementácia opatrenia rozvoja hnedých priemyselných parkov a zón agentúrou SARIO je zahrnutá v celkovej čiastke 772 mil. EUR aktuálneho sektorového operačného programu „Konkurencieschopnosť a hospodársky rast“ na r. 2007 - 2013. 

II.
Exportno–importná banka Slovenskej republiky 

1.	Súčasný stav

Exportno-importná banka Slovenskej republiky (EXIMBANKA SR) bola zriadená zákonom č. 80/1997 Z. z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Už pri svojom vzniku mala a aj v súčasnosti má definované ciele a predurčené nástroje na ich uplatnenie. Tieto sú vymedzené v zákone č. 80/1997 Z. z., naposledy širšie novelizovanom v roku 2004. EXIMBANKA SR bola zriadená za účelom podpory vývozných a dovozných aktivít domácich vývozcov a dovozcov financovaním vývozných a dovozných úverov, poisťovaním a zaisťovaním vývozných úverov so zámerom zvýšiť konkurencieschopnosť tuzemských výrobkov a podporiť vzájomnú hospodársku výmenu Slovenskej republiky so zahraničím, pričom tieto činnosti vykonáva v súlade so štátnou zahraničnou, zahraničnoobchodnou, finančnou, priemyselnou a menovou politikou a v súlade s medzinárodnými záväzkami, ktorými je viazaná.

	Z kvantitatívneho hľadiska, vychádzajúceho predovšetkým zo základného porovnania objemu exportu SR a objemu jednotlivých druhov obchodných aktivít EXIMBANKY SR vyjadreného podielom podporeného exportu na celkovom exporte SR, sa tento ukazovateľ pohybuje približne v strednom pásme pri porovnaní s obdobnými inštitúciami v zahraničí. Priemerná výška podielu EXIMBANKY SR na podpore exportu od obdobia jej vzniku do roku 2006 sa pohybovala na úrovni približne 6,3 % a ku koncu roka 2006 predstavovala viac ako  85 mld. Sk (6,9 %). 

Pri dosahovaní svojho hlavného cieľa - podpory vývozu - vykonáva EXIMBANKA SR svoje funkcie a činnosti v dvoch hlavných oblastiach, t.j. financovaní a poisťovaní vývozných úverov. 

Štruktúra financovania zahranično-obchodných aktivít slovenských klientov zo strany EXIMBANKY SR je zameraná predovšetkým na krátkodobé financovanie v podobe refinančných úverov, krátkodobých zmenkových obchodov a  odkupov krátkodobých pohľadávok.

Ťažiskovým produktom sú refinančné úvery poskytované klientom prostredníctvom komerčných bánk. Pri vzniku EXIMBANKY SR išlo v zásade o zdrojovú  podporu podkapitalizovaného slovenského bankového sektora. Záujem komerčných bánk o zdroje
z EXIMBANKY SR v súčasnosti je vyvolaný nízkou základnou úrokovou sadzbou týchto zdrojov nezmenenou od 1. 4. 2005. 

	Pri poisťovaní neobchodovateľného rizika je EXIMBANKA SR jediným partnerom pre slovenských exportérov a pri poistení obchodovateľného rizika ich významným partnerom. V oblasti poistenia obchodovateľného rizika EXIMBANKA SR teritoriálne sleduje štruktúru vývozu SR, pričom postupne dochádza k poklesu podielu EXIMBANKY SR v tomto segmente na trhu SR vzhľadom na vstup konkurenčných inštitúcií. V oblasti poistenia neobchodovateľného rizika teritoriálne pokrýva hlavne rozvojové krajiny s vyššou mierou politického rizika.

	Teritoriálne je podpora zameraná v rozhodujúcej miere na krajiny EÚ. Komoditná štruktúra prakticky sleduje štruktúru vývozu SR, bez dôrazu napr. na podporu vývozu tzv. High–Tech výrobkov, či výrobkov s vysokou pridanou hodnotou. Štruktúra klientely je významne na strane subjektov malého a stredného podnikania. V súčasnosti malé a stredné podniky predstavujú z hľadiska počtu viac ako 75 % klientov EXIMBANKY SR, na druhej strane z objemového hľadiska nedosahuje podpora tohto segmentu ani 34 %.
	V obchodnej politike EXIMBANKY SR sa v uplynulom období nevyprofilovali výrazné preferencie, ktoré by ovplyvnili štruktúru klientského portfólia, a ktoré by formovali priority v teritoriálnej, komoditnej, príp. inej orientácii podpory vývozu zo strany banky. V zásade platí, že v oblasti poistenia obchodovateľného rizika EXIMBANKA SR teritoriálne sleduje štruktúru vývozu, v oblasti poistenia neobchodovateľného rizika teritoriálne pokrýva hlavne rozvojové krajiny a v oblasti bankových činností pokrýva EÚ a čiastočne i teritóriá s vyšším rizikom.

	EXIMBANKA SR vo svojej činnosti plne rešpektuje pravidlá Konsenzu OECD (Dohovor o smerniciach pre oficiálne podporované exportné úvery), týkajúce sa štátom podporovaných exportných úverov a riadi sa princípmi Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Dodržiava pravidlá vyplývajúce z členstva Slovenska v EÚ a podieľa sa na príprave regulujúcich pravidiel. Rešpektuje tiež nariadenia zamerané na posudzovanie vplyvu podporovaného vývozu na životné prostredie v krajine dovozcu, ako aj smernice súvisiace s bojom proti korupcii. V roku 2004 sa začala podieľať na práci skupiny pre exportné úvery Rady EÚ. Od 1. 11. 2006 je riadnym členom Bernskej únie, čo jej umožňuje vymieňať si skúsenosti najmä z oblasti underwritingu poistných prípadov. Na bilaterálnej úrovni spolupracuje s rôznymi medzinárodnými finančnými a poisťovacími spoločnosťami.
	V súvislosti s prijatými pravidlami vyplývajúcimi z členstva v EÚ budú aj naďalej účtovné okruhy pre výkon činností so štátnou podporou a bez nej jednoznačne oddelené tak, aby nedošlo k spochybneniu platných pravidiel Európskej komisie. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že zahraničné exportné poisťovne zakladajú samostatné dcérske spoločnosti pre poisťovanie obchodovateľných rizík, aby oddelenie uvedených okruhov bolo jednoznačné. Zároveň založenie samostatnej komerčnej poisťovne umožňuje poisťovať domáce riziká, ako aj poisťovať dcérske spoločnosti slovenských exportérov v zahraničí, čo by pomohlo slovenským exportérom investovať v zahraničí. 
Prehľad vybraných ukazovateľov:

Ukazovateľ

2002

2003

2004

2005

2006

Index
06/02

Index
06/05

Podporený export EXIMBANKOU SR v mil. Sk | 53 899 | 54 628 | 66 927 | 70 222 | 85 115 | 157,92 | 121,21
z toho: - bankovými činnosťami | 35 392 | 40 531 | 48 211 | 51 067 | 57 319 | 161,95 | 112,24
- poisťovacími činnosťami | 18 507 | 14 097 | 18 716 | 19 155 | 27 796 | 150,19 | 145,11
% podpory slovenského exportu | 8,3 | 6,8 | 7,5 | 7,1 | 6,9 | 83,13 | 97,18
Základné imanie v mil. Sk | 3 000 | 3 000 | 3 000 | 3 000 | 3 000 | 100,00 | 100,00
Bilančná suma  v mil. Sk | 7 920 | 7 187 | 7 530 | 7 708 | 8 596 | 108,54 | 111,52
Celkový objem úverov v nominálnej hodnote v mil. Sk | 4 470 | 5 735 | 5 402 | 6 148 | 7 728 | 172,89 | 125,70
Celkový objem vystavených záruk v mil. Sk | 1 612 | 1 024 | 2 106 | 2 351 | 1 905 | 118,18 | 81,03

Výška upísaných rizík EXIMBANKOU SR 
v mil. Sk

11 307

11 748

14 083

15 577

17 166

151,82

110,20

Počet zamestnancov | 104 | 88 | 80 | 84 | 79 | 75,96 | 94,05
Všeobecné prevádzkové náklady v mil. Sk | 142 | 124 | 128 | 109 | 131 | 92,25 | 120,18
Zisk po zdanení v mil. Sk | 138 | 96 | 25 | 33 | 61 | 44,20 | 184,85
Primeranosť vlastných zdrojov v % | 97,78 | 167,6 | 125,0 | 165,7 | 154,3 | 157,80 | 93,12
2.	Ciele pre najbližšie obdobie
 
	Prostredie, v ktorom EXIMBANKA SR pôsobí, sa v posledných rokoch významne zmenilo. Napriek tomu sa jej súčasné zameranie týmto zmenám prispôsobilo len vo veľmi obmedzenom rozsahu. Berúc do úvahy Programové vyhlásenie vlády SR, jej schválenú proexportnú politiku a súčasný stav, EXIMBANKA SR bude musieť v ďalšom období predovšetkým:
 
•	flexibilne reagovať na vývoj svetového hospodárstva a adaptovať sa prostredníctvom dovolených foriem podpory slovenského exportu na neustále zmeny na medzinárodných trhoch, 

•	zohľadniť členstvo Slovenskej republiky v EÚ a pripravovaný vstup do eurozóny a naďalej zotrvať v podpore exportu na tradičných trhoch EHP v súlade s požiadavkami slovenských exportérov, pričom sa nepredpokladá zvyšovanie celkového objemu podpory oproti súčasnému stavu,

•	zamerať sa na vytvorenie systémových predpokladov efektívnej podpory hospodárskej politiky vlády, predovšetkým na postupné rozširovanie podpory exportu tak v teritoriálnej, ako aj komoditnej štruktúre okrem tradičných trhov aj na trhy s predpokladom vysokého rastu, 

•	zdynamizovať spoluprácu s malými a strednými podnikateľmi tak v oblasti podpory exportu, ako aj v podpore dovozu celkov, ktoré sú v konečnej fáze určené na export. Rozšíriť podporu vývozu malého a stredného podnikania prispôsobením produktov pre túto skupinu klientely. Organizovať školenia a semináre o možnostiach a zámeroch štátnej podpory exportu, o produktoch a možnostiach podpory ich zahraničnoobchodnej výmeny prostredníctvom bankových a poisťovacích produktov, o situácii a možnostiach na jednotlivých trhoch a ďalších potrebných informáciách nevyhnutných pre export produkcie na zahraničných trhoch,

•	v rámci zdrojových možností EXIMBANKY SR podporiť podnikateľské subjekty zamerané na produkciu výrobkov s vysokou mierou pridanej hodnoty,

•	vykonať analýzu využívania zdrojov EXIMBANKY SR a možností jej zdrojového posilnenia. Prehodnotiť základnú úrokovú sadzbu zdrojov poskytovaných na refinančné úvery klientom prostredníctvom komerčných bánk, ktorá nebola zmenená od 1. 4. 2005 a zvážiť širšie využívanie cudzích zdrojov, 

•	okrem podpory exportu a importu výrobkov sa vo väčšej miere zamerať aj na podporu vývozu služieb, v prvých rokoch predovšetkým na oblasť možnosti vývozu stavebného manažmentu a konštrukčných prác,

•	v poisťovacej činnosti zohľadniť požiadavky klientov, ktorými sú komplexnosť a vyhovujúca štruktúra poskytovaných produktov, akceptovateľná cena a rýchlosť spracovania prípadu pri poistení úverového rizika,

•	dobudovať vnútornú štruktúru EXIMBANKY SR, obnoviť a zlepšiť informačný systém banky, zefektívniť systém riadenia rizík a systém hospodárenia s cudzími zdrojmi, zvýšiť a rozšíriť marketingovú činnosť.  

	2.1. Nástroje na dosiahnutie cieľov

1.	Tvorba zdrojov. V oblasti poistenia vývozných úverov vyriešiť zdrojové možnosti posilnením účelových fondov na pokrytie poistenia obchodovateľných a neobchodovateľných rizík. Pre rozšírenie aktivít EXIMBANKY SR v oblasti neobchodovateľného rizika je nutné zvýšenie poistnej kapacity z toho dôvodu, že práve poistenie politického rizika exportu na trhy tretích krajín môže v značnej miere spriechodniť účasť exportérov na týchto trhoch a tým zvýšiť export.

2.	Cudzie zdroje. V súvislosti s potrebou vyriešenia problému zdrojového zabezpečenia pre bankové činnosti je nevyhnutné vytvoriť vonkajšie a vnútorné podmienky a pripraviť EXIMBANKU SR na získavanie cudzích zdrojov (napr. v oblasti dobudovania systému riadenia rizík a systému pre získavanie a hospodárenie s cudzími zdrojmi, precíznej definície garancie štátu za požičané zdroje a pod.).

3.	Štátna podpora. Vytvoriť priestor pre čerpanie štátnej podpory na úhradu nákladov vyplývajúcich z možného úrokového rozdielu pri priamom financovaní exportu na báze zdrojov získaných na medzinárodných finančných a kapitálových trhoch (v zmysle podmienok dohodnutých v rámci Konsenzu OECD). V opačnom prípade bude musieť EXIMBANKA SR tlmiť uvedený negatívny dosah vo svojom hospodárskom výsledku.

4.	Marketing. So skvalitňovaním produktov súvisí aj potreba zvýšenia marketingovej činnosti. Táto bude zameraná predovšetkým na vybrané segmenty klientov, komodity a produkty. Súčasťou marketingových aktivít bude aj ročný plán reklamnej činnosti. S marketingovou činnosťou úzko súvisí pravidelný monitoring vývoja konkurencie, najmä pri poistení obchodovateľných rizík, a to
z hľadiska ponuky jej produktov, efektívnosti činnosti a podielu na trhu.

5.	Kvalitný informačný systém. Skvalitnenie a vybudovanie štruktúr riadenia kreditného rizika, trhových rizík a operačného rizika je základnou podmienkou pre splnenie predpokladaných zámerov a je aj podmienkou pozitívneho ratingového hodnotenia do budúcnosti. S potrebou zefektívnenia vnútrobankových procesov súvisí v krátkom časovom horizonte roku 2007 aj obnova dnes zastaraného informačného systému.

6.	Flexibilná organizačná štruktúra. Zavedenie flexibilného usporiadania organizačnej štruktúry, nepretržitého procesu skvalitňovania personálu banky formou vzdelávania v oblasti jazykovej prípravy, účtovníctva, finančno-ekonomickej analýzy, medzinárodných účtovných štandardov IAS/IFRS, právnej problematiky a zvyšovanie efektívnosti využitia ľudských a iných zdrojov.

7.	Prerozdelenie zisku. Odklon od preferovania výšky hospodárskeho výsledku a prechod na dosahovanie primeraného hospodárskeho výsledku, pričom voľné zdroje budú použité na tvorbu účelových rezervných fondov, ktoré priamo súvisia s financovaním a poistením exportu. V rámci prerozdelenia zisku zaviesť odvod do štátneho rozpočtu z dôvodu zabezpečenia návratnosti vložených finančných prostriedkov v prípade zvýšenia základného imania.

	2.2. Spôsoby naplnenia cieľov

1. V teritoriálnej oblasti sa zamerať podľa konkrétneho záujmu slovenských exportérov na trhy s potenciálom vysokého rastu a s vyšším stupňom rizika, predovšetkým na:
 
•	Ruskú federáciu a Ukrajinu, 
•	ostatné krajiny Spoločenstva nezávislých štátov, 
•	krajiny Juhovýchodnej Ázie, najmä Čína a India, 
•	krajiny Balkánu,
•	krajiny Latinskej Ameriky, severnej Afriky. 

2. Produktové zameranie orientovať na podporu exportu predovšetkým rozvinutím foriem priameho bankového strednodobého a dlhodobého financovania a v oblasti poistenia neobchodovateľných rizík.

 Rozšíriť produktové portfólio o:
•	projektové financovanie najmä pre tzv. tretie trhy,
•	podporu vývozu investícií na báze strednodobého, resp. dlhodobého financovania,
•	štruktúrované kofinancovanie najmä v prípadoch, kde slovenskí exportéri získajú príležitosť zúčastniť sa svojimi dodávkami na realizácii väčších projektov,  napr. v spolupráci s exportérmi z ČR, resp. iných krajín,
•	podporu vývozu služieb v oblasti obchodu, výroby, technológií a realizácie know-how slovenskej proveniencie,
•	podporu vývozu špeciálnej techniky,
•	reexporty s čiastočne pridanou hodnotou,
•	financovanie vyvolaných investícií (rekonštrukcia, modernizácia, výstavba nových kapacít  vrátane nehnuteľností) pre zavedených exportérov,
•	nepriamy vývozný odberateľský úver, kde príjemcom úveru je banka zahraničného dovozcu (v prípade, že banka potenciálneho zahraničného odberateľa ponúka financovanie realizácie projektu za cenu, ktorá projekt predraží - fakticky znemožní potenciálnemu slovenskému exportérovi realizovať dielo a zahraničný odberateľ si vyberie lokálneho dodávateľa, ktorému bude jeho banka platiť v miestnej mene), 
•	úver na investície v zahraničí (v prípade záujmu klienta o etablovanie sa na exportných teritóriách formou kapitálového vstupu alebo založenia dcérskej spoločnosti - pre začiatok bude stačiť podporovať len tých vývozcov, ktorí do daného teritória už exportovali),
•	syndikované úvery,
•	produkty v oblasti bankových a poisťovacích činností tak, aby bolo možné v čo najväčšej miere obslúžiť klienta komplexne (zvýšením podielu strednodobého a dlhodobého financovania a poistenia, rozšírenia poistenia tuzemských pohľadávok súvisiacich s vývozom). Prioritne podporovať komodity typu High–Tech, zamerať sa na podporu vývozu tovarov s vysokou pridanou hodnotou, podporu vývozu investičných celkov, ako aj na podporu vývozu kapitálu s možnosťou rozšírenia vývozných možností slovenských výrobcov.

3. Zvážiť založenie komerčnej poisťovne na poisťovanie obchodovateľných rizík ako 100% dcérskej spoločnosti EXIMBANKY SR, čím by sa rozšírila jej pôsobnosť v oblasti komerčného poistenia a súčasne naplnila požiadavka Európskej komisie na dôsledné oddelenie poistenia obchodovateľných rizík od neobchodovateľných rizík. V súčasnosti má EXIMBANKA SR oddelené poistenie obchodovateľného rizika od poistenia neobchodovateľného rizika tak účtovne, formou samostatného účtovného okruhu, ako aj organizačne, a to dvoma samostatnými organizačnými útvarmi – odborom poistenia neobchodovateľného rizika a odborom poistenia obchodovateľného rizika. 

3.	Potreba zdrojového posilnenia EXIMBANKY SR

Vláda SR vzala na vedomie (dňa 5. 9. 2007) materiál Aktualizácia teritoriálnej a komoditnej podpory exportu, možnosti vyššieho využitia poisťovacej kapacity a optimalizácie podielu cudzích zdrojov na financovaní Eximbanky SR na roky 2008 - 2013 (ďalej len „aktualizácia“). Aktualizácia konštatuje potrebu posilnenia Eximbanky SR v zdrojovej oblasti z dôvodu potreby zásadného zdynamizovania aktivít v úverovej a poisťovacej oblasti podpory exportu. Ako už bolo uvedené, získanie nových zdrojov na zabezpečenie týchto aktivít je možné v zásade riešiť navýšením vlastných zdrojov alebo získaním zvýhodnených cudzích zdrojov.   

	3.1. Zvýšenie základného imania

V rámci posilnenia vlastných zdrojov financovania EXIMBANKY SR prichádza do úvahy zvýšenie základného imania EXIMBANKY SR zo štátnych finančných aktív. V tejto súvislosti bude ale nevyhnutné zaviesť v rámci rozdeľovania hospodárskeho výsledku EXIMBANKY SR aj odvod do štátneho rozpočtu z dosiahnutého zisku, a to vzhľadom na skutočnosť, že podľa metodiky ESA 95 pre štátne finančné výkazníctvo, ktorou sa SR riadi ako člen EÚ, sa kapitálové posilnenie subjektu zo štátnych zdrojov považuje za finančnú operáciu, ktorá nemá vplyv na schodok rozpočtu verejnej správy len v tom prípade, ak prináša budúce dôchodky. EXIMBANKA SR bude zároveň musieť dosahovať v každom roku taký hospodársky výsledok, ktorý jej umožní zabezpečiť štátu dostatočnú priamu rentabilitu vložených finančných prostriedkov.

Vzhľadom na zdrojové možnosti štátnych finančných aktív sa navrhuje zvýšenie základného imania EXIMBANKY SR až v roku 2009. Finančné prostriedky budú použité na dosiahnutie definovaných cieľov proexportnej politiky EXIMBANKY SR, napr. na projektové financovanie, syndikované úvery, štruktúrované kofinancovanie, atď.

	3.2. Vyrovnávanie úrokových rozdielov 

	V nadväznosti na plánované zvýšené čerpanie cudzích zdrojov na rozšírenie úverových aktivít aktualizácia definovala priamu linku poskytovania prostriedkov zo štátneho rozpočtu v objeme cca 30 mil. Sk ročne na tzv. vyrovnávanie úrokových rozdielov ceny týchto zdrojov a ceny poskytovaných úverov na základe uplatňovania tzv. CIRR sadzby OECD. CIRR je obchodná úroková referenčná sadzba pre poskytované exportné úvery so splatnosťou dlhšou ako 2 roky. Vypočítava sa na základe priemerného vývoja úrokovej krivky štátnych dlhopisov v danej mene, pričom k tejto základnej sadzbe (base rate) sa pripočítava 100 bodov fixnej marže. Takto stanovená sadzba predstavuje minimálnu úrokovú sadzbu pre poskytované exportné úvery a je považovaná za oficiálne povolenú podporu pri exportných úveroch. Stanovenie CIRR úrokovej sadzby je jednou z podmienok Konsenzu OECD – „Dohovor o smerniciach pre oficiálne podporované exportné úvery“ – „Arrangement on Officially Supported Export Credits“. OECD stanovuje CIRR pre každú menu na mesačnej báze. Povolená štátna pomoc v prípade poskytnutých úverov s obchodnou referenčnou sadzbou (CIRR) pritom predstavuje vyrovnávanie rozdielov medzi cenou finančných zdrojov, ktoré EXIMBANKA SR získa na finančnom trhu a cenou poskytnutého exportného úveru s úrokovou sadzbou stanovenou na základe CIRR (referenčnej úrokovej sadzby).

Náklady týchto cenových rozdielov je v zmysle „Konsenzu OECD“ možné vyrovnávať na úkor štátneho rozpočtu ako oficiálne povolenú podporu pri poskytovaní exportných úverov. EXIMBANKA SR plánuje pre obdobie do konca roku 2013 využiť takúto možnosť štátnej podpory priamym čerpaním zo štátneho rozpočtu v priemere 30 mil. Sk ročne, pričom predpokladá využívanie tejto formy pomoci od roku 2009 vstupom SR do eurozóny. Táto podpora bude mať dopad na rozpočet verejnej správy vo výške uskutočneného ročného príspevku.
	
	3.3. Iné formy zdrojového posilnenia	
	
	Vzhľadom na skutočnosť, že prípadné ďalšie formy posilnenia zdrojov EXIMBANKY SR zo strany štátu by mali negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy (napr. priame posilnenie účelových fondov na pokrytie poistenia neobchodovateľných rizík formou priamej dotácie zo štátneho rozpočtu, resp. zo štátnych finančných aktív), bude EXIMBANKA SR hľadať aj iné možnosti zvyšovania zdrojového vybavenia na podporu exportu v krátkodobom časovom horizonte, a to nielen prostredníctvom zvýšenia výnosovosti refinančných úverov, zvýšenia výnosov z priamych úverov, nárastu výnosov z poisťovacích produktov a prídelov do fondov zo ziskov vytváraných v najbližších rokoch, ale aj presunom časti prostriedkov zo základného imania do fondov na krytie obchodovateľných, resp. neobchodovateľných rizík. 

	Potenciálny presun časti prostriedkov zo základného imania EXIMBANKY SR do poistných fondov je možné z dôvodu eliminácie negatívneho vplyvu na rozpočet verejnej správy realizovať maximálne v čiastke 332 016 686,46 Sk, ktorá predstavuje rozdiel medzi terajšou výškou základného imania v účtovníctve EXIMBANKY SR a pôvodným vkladom štátu do jej základného imania, vykazovaným v štátnych finančných aktívach (rozdiel vznikol zvýšením základného imania EXIMBANKY SR z jej vlastných finančných prostriedkov, ktoré sa presunú do poistných fondov). Túto operáciu je možné zrealizovať už v roku 2008 a tým vytvoriť priestor pre rýchle zvýšenie poistnej kapacity EXIMBANKY SR.

	Ďalšou z možností zvyšovania poistnej kapacity by mohlo byť aj spomínané založenie dcérskej poisťovne pre obchodovateľné riziká. Získaním licencie podľa zákona o poisťovníctve by takáto spoločnosť mohla poskytovať celé spektrum komerčných poisťovacích produktov a spolu s materskou EXIMBANKOU SR by dokázala zabezpečiť komplexnú obsluhu klienta (vývozcu). Z časti ziskov plynúcich z komerčných poisťovacích činností (de facto z prijatých dividend z pohľadu EXIMBANKY SR) by sa potom mohli dopĺňať poistné fondy na krytie neobchodovateľných rizík, čím by budúce postupné zvyšovanie poisťovacích kapacít nebolo výlučne odkázané na štátne finančné prostriedky. Príprava tejto transakcie si však vyžaduje dlhšie časové obdobie, keďže je potrebné vypracovať podrobnú účtovnú a právnu analýzu, ako aj analýzu prínosov pre činnosť EXIMBANKY SR a zvážiť všetky možné výhody a nevýhody založenia takejto dcérskej poisťovacej spoločnosti.

4.	Návrh legislatívnych zmien
	
Dosiahnutie definovaných cieľov proexportnej politiky EXIMBANKY SR a realizácia väčšiny z navrhovaných foriem zdrojového posilnenia EXIMBANKY SR si vyžaduje potrebu viacerých legislatívnych zmien. Súčasný právny rámec zákona č. 80/1997 Z. z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov nedokáže adekvátne reagovať na nové trendy v oblasti podpory exportu a s nimi súvisiace novovznikajúce formy podpory expanzívnej proexportnej politiky štátu.
	
Návrh legislatívnych zmien by sa mal týkať úpravy problematiky najmä nasledovných oblastí: 
•	aktualizácie nástrojov  a produktov podpory exportu,
•	ustanovenia mechanizmu vyrovnávania úrokových rozdielov zo štátneho rozpočtu,
•	vymedzenia kapitálového vybavenia, zdrojov financovania a fondového hospodárenia,
•	zavedenia odvodovej povinnosti zo zisku do štátneho rozpočtu.

Navrhované úpravy zákona budú riešené vypracovaním novely zákona č. 80/1997 Z. z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Príprava novely zákona si vyžiada aj komplexnú analýzu vnútorných noriem inštitúcie, týkajúcich sa fungovania bankových a poisťovacích činností.

III.
Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.

1.	Súčasný stav

	Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s. (SZRB) je bankou, ktorej hlavným vlastníkom a výlučným akcionárom je Slovenská republika zastúpená Ministerstvom financií SR. 
	
	Poslaním SZRB je podporovať a rozvíjať malé a stredné podnikanie na Slovensku najmä poskytovaním bankových záruk za úvery - predovšetkým podnikateľom, ktorí nedisponujú potrebnými zabezpečovacími prostriedkami, poskytovaním priamych úverov, poskytovaním nepriamych úverov prostredníctvom vybraných komerčných bánk, poskytovaním jednorazových nenávratných finančných príspevkov a množstvom programov pre malých a stredných podnikateľov pôsobiacich vo všetkých odvetviach hospodárstva SR.

	Svoje poslanie SZRB realizuje prostredníctvom nasledujúcich úverových a záručných produktov:
Existujúce úverové produkty
•	priame úvery
•	POĽNOúver
•	úver pre poľnohospodárskych provvýrobcov s možnosťou opätovného poskytnutia
•	MIKROúver 
•	úver PODNIKATEĽKA
•	úver PODNIKANIE MLADÝCH
•	úverový program Rozvoj III -  BYTY
•	úverový program Rozvoj III -  VIDIEK
•	úver Rozvoj III- OBCE
•	úver environmentálnych a iných projektov
•	úver na obnovu bytového fondu pre vlastníkov bytov a nebytových priestorov zastúpených správcom bytového domu
•	priamy úver na obnovu bytového fondu pre spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov 

Existujúce záručné produkty
•	bankové záruky na finančné úvery
•	program štátnej podpory obnovy bytového fondu formou poskytovania bankových záruk za úvery
•	bankové záruky na finančné úvery štátneho fondu rozvoja bývania, určené pre obce a mestá na výstavbu obecných nájomných bytov
•	banková záruka na úver poskytovaný štátnym fondom rozvoja bývania na obnovu bytového fondu
•	bankové záruky na mikroúver poskytnutý Tatrabankou, a.s.
•	bankové záruky na mikroúver poskytnutý Istrobankou, a.s.

2.	Stratégia rozvoja SZRB na roky 2008 - 2013 

	Ministerstvo financií SR ako osoba vykonávajúca práva a povinnosti jediného akcionára banky schválilo dňa 2. 10. 2007 v zmysle stanov banky „Dlhodobú koncepciu rozvoja SZRB na obdobie rokov 2008 - 2013“. Koncepcia vychádza z doterajšieho pôsobenia banky v rámci slovenského finančného trhu, ako aj z ďalších možností jej uplatnenia v podmienkach slovenského hospodárskeho priestoru, v rámci ktorého ostávajú pre banku zachované určité špecifiká, ktorými je najmä prehlbovanie podpory malých a stredných podnikateľov, osobitne začínajúcich. V dlhodobej koncepcii SZRB je zrejmý výrazný posun od úverových k záručným aktivitám, ktoré by mali v ďalších rokoch tvoriť jeden z pilierov obchodnej politiky banky. Aj do budúcnosti hlavným zámerom pôsobenia SZRB zostáva hľadať priestor na trhu tam, kde komerčné banky z rôznych dôvodov nevstupujú, alebo vstupujú len s limitovaným objemom zdrojov.
	
Koncepcia sa zaoberá súčasným postavením SZRB, analýzou jej produktov a výhľadom do budúcnosti, zapojením SZRB do využívania prostriedkov z rozpočtu Európskej únie, analýzou finančného hospodárenia banky v predchádzajúcom období, potrebami zdrojového krytia banky a projekciou finančného plánu SZRB na roky 2008 - 2013.

	V rámci výhľadu do budúcnosti sú definované ciele banky pre najbližšie obdobie, ktoré sú popísané v nasledujúcej kapitole. 

3.	Ciele pre najbližšie obdobie

	SZRB aj v nasledujúcom období bude rozvíjať spoluprácu s ministerstvami. S Ministerstvom pôdohospodárstva SR je možné prehĺbenie spolupráce pri financovaní subjektov zo štrukturálnych fondov v nadväznosti na rozdelenie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu na dva fondy a stanovenie cieľov a pravidiel poskytovania pomoci a hlavné oblasti podpory rozvoja vidieka (Európsky poľnohospodársky záručný fond je zameraný na podporu trhových opatrení a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka je určený na financovanie programov rozvoja vidieka).

	Rozšírenie spolupráce s Ministerstvom hospodárstva SR by sa mohlo realizovať pri podpore a realizácii v rámci Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti. 

	Činnosť banky sa v budúcom období bude orientovať na financovanie podnikateľov poskytovaním nových obchodných produktov v kombinácii s poskytovaním existujúcich, v praxi overených produktov s prípadnou aktualizáciou obchodných podmienok, podľa vývoja na trhu a podľa potrieb malého a stredného podnikania.
	
	Okrem aplikácie časti existujúcich produktov je súčasťou stratégie banky riešiť úlohy zamerané na rozpracovanie nových programov:

•	usilovať o zapojenie SZRB do inovatívnych nástrojov zo štrukturálnych fondov
•	rozšíriť angažovanosť banky v oblasti spolufinancovania obnovy bytového fondu a bytovej výstavby (formou záruk a úverov) pre segment municipalít, vlastníkov bytov a nebytových priestorov
•	rozšíriť produkt poskytovania záruk rozšírením beneficientov 
•	uviesť na trh produkt poskytovania malých úverov pre začínajúcich podnikateľov nad 50 rokov v záujme podpory samozamestnania, úver na obnovu tepelného hospodárstva (výmena kotlov za účinnejšie), na odkúpenie pôdy, podpory farmárov (rodinné firmy poľnohospodárskeho zamerania), na rozvoj vidieka, na obnovu kultúrnych pamiatok s výhodnými podmienkami
•	aktualizovať podmienky pri poskytovaní záruk napr. poplatkovou politikou, výškou percenta záruky, určením segmentu, pre ktorý sa budú záruky vystavovať, tak aby podnikatelia s nižšími obratmi, kratšou podnikateľskou históriou mohli získať úverové zdroje na svoje projekty
•	naďalej spolufinancovať projekty ochrany životného prostredia s využívaním zahraničných zdrojov (NIB, KfW, prípadne ďalších zahraničných inštitúcií).

	V súvislosti so zapojením SZRB do využívania prostriedkov z rozpočtu Európskej únie prostredníctvom inovatívnych finančných nástrojov sa so SZRB počíta aj v rámci štruktúry holdingového fondu pri implementácii iniciatívy JEREMIE v SR v programovom období 2007 – 2013. V rámci tejto štruktúry by mala byť SZRB prostredníctvom pravdepodobne účelovej dcérskej spoločnosti – tzv. special purpose vehicle - zapojená aj do realizácie štrukturálnych operácií. Tieto operácie sú zamerané na zníženie rizika existujúceho úverového portfólia, ktoré zahŕňa rôzne produkty v závislosti od dohody s komerčnými bankami. Prínosy z toho vyplývajúceho tzv. leverage effectu (keďže prostredníctvom zabezpečenia portfólia si komerčné banky uvoľnia kapitálovú primeranosť na poskytovanie ďalších úverov) je možné využiť na rozšírenie ponuky úverov pre malé a stredné podniky. Z pohľadu SZRB ide o strategickú záležitosť, nakoľko môže ovplyvniť jej smerovanie v nasledujúcich rokoch a zabezpečiť zdrojové krytie pre poskytovanie produktov podporujúcich rozvoj malého a stredného podnikania.     	

	SZRB je tiež zapojená do systému podpory exportu, preto bude prostredníctvom kompetentných štátnych inštitúcií cielene sledovať príchod zahraničných investorov, najmä strednej triedy. V kontexte účinnejšieho prepojenia produktov SZRB na podporu malého a stredného podnikania v oblasti exportu bude banka, v záujme efektívnejšieho prepojenia týchto dvoch špecifických finančných inštitúcií štátu, úzko spolupracovať s EXIMBANKOU SR.

4.	Kapitálové posilnenie SZRB
	
	Schválená dlhodobá koncepcia zadefinovala v rámci projekcie finančného plánu na obdobie rokov 2008 – 2013 potrebu riešenia kapitálového posilnenia SZRB za účelom naplnenia stanovených cieľov. Z viacerých analyzovaných možností (zvýšenie základného imania, emisia dlhopisov, prijatie dlhodobého úveru, podriadený dlh) sa ako najvhodnejšia alternatíva ukázala zvýšenie základného imania banky.
 
	Zvýšenie základného imania bude prebiehať v dvoch etapách – v roku 2007 o 1,2 mld. Sk a v roku 2011 o 1,0 mld. Sk. Z dôvodu eliminovania negatívnych vplyvov na rozpočet verejnej správy a dodržania metodiky ESA 95 sa zvýšenie základného imania bude realizovať zo štátnych finančných aktív.

	Kapitálové posilnenie SZRB bude mať pozitívny vplyv nielen na rozšírenie obchodných aktivít banky, ale aj na jej budúce hospodárske výsledky. Banka sa bude usilovať dosiahnuť v každom roku taký hospodársky výsledok, ktorý jej umožní zabezpečiť akcionárovi priamu rentabilitu všetkých vložených prostriedkov. Zvýšenie základného imania SZRB však nebude zamerané len na extenzívny rozvoj obchodných činností SZRB, ale aj na realizáciu štrukturálnej zmeny, ktorej výsledkom bude zvýšenie kvality poskytovaných služieb. Rozšírenie aktivít SZRB na podporu malého a stredného podnikania, ako aj na podporu exportu a využitie jej know-how môže prispieť k rozvoju slovenskej ekonomiky, zamestnanosti a vyrovnávaniu medziregionálnych disproporcií.