Informácia
o účasti prezidenta Slovenskej republiky Ivana Gašparoviča
a ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Eduarda Kukana
na  Summite Organizácie Spojených národov a na otvorení
60.  zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov

V dňoch 14.–16. septembra 2005 sa uskutočnilo v sídle OSN v New Yorku za účasti viac než 150 hláv štátov a vlád jedno z najväčších zasadnutí svetových lídrov v histórii – Summit OSN 2005. Po skončení Summitu sa 17. septembra začala všeobecná rozprava pléna 60. zasadnutia VZ OSN. Všeobecná rozprava je každoročne sa opakujúci úvodný segment zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, ktorý trvá dva týždne. 
	
Význam, ktorý SR prikladala obidvom podujatiam OSN, našiel svoj odraz aj v reprezentatívnej účasti. Delegáciu Slovenskej republiky viedol prezident Slovenskej republiky Ivan Gašparovič, ktorý sa zúčastnil na Summite OSN a na otvorení nadväzujúcej všeobecnej rozpravy 60. zasadnutia VZ OSN v dňoch 13.–17. septembra 2005. Minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan sprevádzal prezidenta počas jeho pobytu v New Yorku a svoju pracovnú návštevu ukončil dňa 20. septembra 2005. V delegácii SR boli zastúpení aj štátny tajomník MZV SR József Berényi a štátny tajomník MO SR Martin Fedor.

Cieľom pobytu prezidenta SR a ministra zahraničných vecí SR na Summite OSN a otvorení 60. zasadnutia VZ OSN bolo prezentovať SR ako aktívneho člena OSN, ktorý má eminentný záujem na  komplexnej reforme a revitalizácii OSN. Nemenej dôležitým cieľom, a zároveň najdôležitejšou národnou prioritou bola prezentácia a presadzovanie kandidatúry SR na nestále členstvo v Bezpečnostnej rade OSN so zámerom získania čo najširšej podpory členských krajín OSN vo voľbách  nestálych členov BR OSN v októbri 2005. 

Prezident SR vystúpil hneď v prvý deň Summitu dňa 14.9.2005. Jeho prejav obsahoval jasné posolstvo a odpoveď na otázku, aká by mala byť OSN, aby bola schopná reagovať na výzvy 21. storočia. Vychádzajúc z odporúčaní generálneho tajomníka OSN nosná časť prejavu bola venovaná  výzve na urýchlenú realizáciu reforiem OSN a jasnému definovaniu úloh OSN v oblasti boja proti terorizmu. V prejave zdôraznil, že OSN si nemôže dovoliť ďalšie váhanie a nekonečné rokovania o akútnych problémoch súčasnosti, ktoré sú odôvodňované hľadaním konsenzu. Pod zámienkou konsenzu nemožno brzdiť procesy, ktoré hýbu OSN. Stručne charakterizoval záverečný dokument, ktorý, i keď v plnej miere nezohľadňuje naše predstavy a ambície o hĺbke reforiem, predstavuje dobré východisko pre zefektívnenie multilateralizmu, v ktorom hrá OSN ústrednú úlohu. V závere vystúpenia použil príklad transformácie Slovenska z recipienta pomoci na jej poskytovateľa na ilustráciu skutočnosti, že rozvoj a spoločenský rast nie je možný bez vytvorenia bezpečného a stabilného právneho, politického a podnikateľského prostredia. Za zmienku stojí fakt, že prezident SR predniesol svoj prejav v úvodný deň Summitu medzi prvými rečníkmi a jeho vystúpeniu bola venovaná vysoká pozornosť členských krajín OSN. Prejav prezidenta SR bol ocenený aj predsedom 60. VZ OSN Janom Eliassonom počas ich spoločného stretnutia, pričom J. Eliasson ocenil podporu SR reformnému úsiliu a vyzdvihol proces transformácie SR ako „úspešný príbeh“.

V prvý deň Summitu OSN sa prezident Ivan Gašparovič zúčastnil na otvorenom zasadnutí BR OSN na úrovni hláv štátov a vlád pod vedením prezidentky Filipínskej republiky J.E. Gloria Macapagal Arroyo. V rámci bodu „ohrozenie mieru a bezpečnosti“ BR OSN prijala jednomyseľne rezolúciu odsudzujúcu podnecovanie teroristických činov a rezolúciu o prevencii konfliktov v Afrike. 

Súčasťou programu prezidenta bola účasť na zasadnutí na vysokej úrovni k financovaniu rozvoja. Zasadnutie orientované najmä na donorskú komunitu, vrátane nových donorských krajín, poskytlo impulzy pre oblasť inovatívneho financovania, riešenia zadĺženosti rozvojových krajín a potvrdenie pozície EÚ o časových horizontoch dosiahnutia koeficientu oficiálnej rozvojovej pomoci (Official Development Assistance – ODA) 0.7 % z hrubého národného produktu.

Prezident Ivan Gašparovič sa zúčastnil slávnostnej inaugurácie Fondu OSN na podporu demokracie, organizovanej prezidentom USA Georgeom Bushom a generálnym tajomníkom OSN Kofi Annanom. Fond predstavuje nový nástroj na podporu demokracie a posilnenie vlády zákona. Jeho hlavnou náplňou má byť poradenstvo pri voľbách, demokratické riadenie krajiny, organizovanie predvolebných porád lídrov, dohliadanie na uplatňovanie vlády zákona, boj s korupciou.

Integrálnou súčasťou Summitu boli štyri interaktívne okrúhle stoly. Prezident SR sa dňa 15.9.2005 v sprievode ministra  Kukana zúčastnil na  okrúhlom stole, ktorému predsedal prezident Poľskej republiky Alexander Kwaśniewski.

Prezident SR Ivan Gašparovič počas návštevy OSN rokoval s predsedom 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN Janom Eliassonom (Švédsko). Nosnými témami stretnutia boli súčasné postavenie OSN, aktivity SR na pôde OSN  a kandidatúra SR na nestále členstvo BR OSN. Prioritami J. Eliasona na jeho poste predsedu Valného zhromaždenia bude najmä realizácia procesu reforiem s dôrazom na bezpečnosť, ľudské práva a reformu Sekretariátu OSN. V tejto súvislosti J. Elliasson požiadal  prezidenta SR, aby pri bilaterálnych stretnutiach presadzoval potrebu zreformovať OSN.

V rámci svojho pracovného programu absolvoval prezident SR Ivan Gašparovič bilaterálne rokovania s partnermi z Maďarskej republiky a Moldavska. 

Dominujúcimi témami rozhovoru prezidentov SR I. Gašparoviča a  prezidenta Moldavska    I. Voronina  boli  otázky bilaterálnych vzťahov a vzájomnej spolupráce. Prezident SR vyjadril podporu európskemu smerovaniu Moldavska. Stretnutie dalo impulz k zintenzívneniu dvojstranných  stykových aktivít.  Prezident Voronin pozval prezidenta SR na  návštevu Moldavska a prezident SR pozvanie prijal. Moldavská strana má záujem predovšetkým o výmenu skúseností z integračného procesu do EÚ a NATO, najmä z oblasti reforiem štátnej správy a deľby kompetencií. Konkrétna  forma výmeny skúseností  sa  dohodne diplomatickou cestou.  Predmetom rokovania bola aj problematika Podnesterska.   
	
Stretnutie hlavy štátu s maďarským prezidentom Lászlom Sólyomom bolo vôbec prvým stretnutím prezidentov SR a Maďarska. Predmetom rokovania boli predovšetkým možnosti budúcej bilaterálnej spolupráce. Prezidenti sa dotkli tiež otázok spolupráce na pôde EÚ, NATO a V4. Prezident Gašparovič tlmočil maďarskému partnerovi pozvanie na návštevu SR.

Prezident SR v sídle OSN v rámci podpisovej slávnosti FOCUS 2005 podpísal za Slovenskú republiku Medzinárodný dohovor o potláčaní činov jadrového terorizmu a Dohovor OSN o jurisdikčných imunitách štátov a ich majetku.  
	
Slovenský prezident sa na pozvanie prezidenta Francúzska J. Chiraca zúčastnil na summite Medzinárodnej organizácie Frankofónie, ktorý bol venovaný plneniu Miléniových rozvojových cieľov.

	Návštevu v New Yorku prezident SR využil tiež k stretnutiam s predstaviteľmi krajanskej komunity z východného pobrežia USA.

Na záver svojho pracovného pobytu v New Yorku vystúpil prezident SR vo všeobecnej rozprave 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN. V prejave sa venoval hodnoteniu Summitu OSN a prijatého záverečného dokumentu. Aj keď je záverečný dokument výsledkom kompromisu, na ktorom sa členské štáty OSN boli  schopné dohodnúť, obsahuje  posolstvá a zámery, ktoré je potrebné uviesť do života. V časti venovanej plneniu Miléniových rozvojových cieľov informoval o realizácii slovenskej oficiálnej pomoci. Vo vzťahu k otázkam bezpečnosti vyzval členské štáty OSN, aby zdvojnásobili  svoje úsilie na prípravu komplexného dohovoru boja proti terorizmu a zároveň  vyjadril sklamanie, že Záverečný dokument neobsahuje pasáž o nešírení zbraní hromadného ničenia a o odzbrojení. Z reformných návrhov privítal návrh na vytvorenie Rady pre ľudské práva ako aj návrh na urýchlené vytvorenie Komisie pre budovanie mieru. Podporil tiež revitalizáciu a reformu hlavných orgánov OSN vrátane reformy Bezpečnostnej rady OSN. 
V závere svojho vystúpenia sa prezident SR zmienil aj o kandidatúre SR na post nestáleho člena v Bezpečnostnej rade OSN. V kontexte nových bezpečnostných hrozieb SR vníma členstvo v BR OSN ako príležitosť a výzvu. Prezident SR deklaroval pripravenosť krajiny prevziať na seba zvýšený záväzok a zodpovednosť za stabilitu a bezpečnosť vo svete. 

	Minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan sa zúčastnil Summitu OSN a otvorenia všeobecnej rozpravy 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN v dňoch 14. –  20. septembra 2005. Bol prítomný sa pracovnom stretnutí prezidenta SR s predsedom 60. zasadnutia VZ OSN J. Eliassonom a na bilaterálnom rokovaní prezidenta SR s jeho maďarským partnerom Lászlóom Sólyomom.  

	V rámci Summitu sa minister Eduard Kukan zúčastnil na jednom zo štyroch interaktívnych okrúhlych stolov Summitu OSN, ktorému predsedal prezident Poľskej republiky Alexander Kwaśniewski. Vo svojom vystúpení venoval prioritnú pozornosť problematike boja proti terorizmu a otázkam dôsledného uplatňovania zásad právneho štátu, ktoré patria medzi nevyhnutné predpoklady úspešnej realizácie navrhovanej komplexnej reformy systému OSN postavenej na troch rovnocenných pilieroch: bezpečnosti, rozvoji a ľudských právach. Slovensko na vlastnej skúsenosti počas vyše desiatich rokov transformácie zistilo, že žiadny z uvedených aspektov nemožno podceniť. V tejto súvislosti pripomenul, že práve otázky ľudských práv, demokracie a dobrého vládnutia sú často v reformných procesoch podceňované.

	V kontexte našej prípravy na členstvo v BR OSN šéf diplomacie SR absolvoval, okrem hlavných a sprievodných podujatí Summitu a všeobecnej rozpravy 60. zasadnutia VZ OSN celkom 20 bilaterálnych rokovaní so svojimi partnermi z rôznych častí sveta: Palestína, Katar, Libanon, Afganistan, Irak, Egypt, Singapúr, Srí Lanka, Thajsko, Nepál, Dominikánska republika, Haiti, Rusko, Albánsko, Bulharsko, Turecko a Portugalsko. Stretol sa tiež s republikovým ministrom zahraničných vecí Čiernej Hory a s predstaviteľmi Senegalu a Mozambiku. 
	
	Je potrebné zdôrazniť, že s viacerými krajinami sa stretnutie na takejto úrovni uskutočnilo po prvýkrát, či už z našej iniciatívy, alebo na žiadosť partnerov. Stretnutia a priebeh rokovaní s partnermi na jednej strane potvrdili ich nebývalý záujem o SR ako budúceho člena BR OSN, a na strane druhej umožnili demonštrovať vysokú mieru pripravenosti SR na výkon tejto funkcie a upevniť tak postavenie SR ako kandidáta na post nestáleho člena Rady. Pri hodnotení úrovne a kvality našich dvojstranných vzťahov sa minister E. Kukan s partnermi dotkol aj niektorých otvorených otázok spoločného záujmu (napr. vízová problematika, posilnenie ekonomickej spolupráce, rozvoj cestovného ruchu a pod.). 

Neformálne sa minister ZV stretol s viacerými predstaviteľmi OSN: zástupkyňou GT OSN Louise Fréchetteovou, námestníkom GT OSN pre politické záležitosti Ibrahimom Gambarim, generálnym riaditeľom Organizácie Spojených národov pre priemyselný rozvoj (UNIDO) Carlosom Alfredom Magariňosom i  s osobitným predstaviteľom GT OSN pre vykonanie komplexného hodnotenia situácie v Kosove Kaiom Eidem. 

Osobitným blokom pracovného programu ministra zahraničných vecí SR Eduarda Kukana bola účasť na tzv. ministerskom týždni EÚ, v rámci ktorého sa zúčastnil rokovania ministrov zahraničných vecí európskej dvadsaťsedmičky vo formáte Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ. Súčasťou programu boli aj samostatné rokovania šéfov diplomacií EÚ s ministrami zahraničných vecí Ruskej federácie a USA Sergejom Lavrovom a Condoleezou Riceovou a spoločný pracovný obed 36 ministrov zahraničných vecí EÚ a NATO.
 
Z titulu tohtoročného predsedníctva SR v Stredoeurópskej iniciatíve (SEI) bol minister zahraničných vecí SR E. Kukan hostiteľom pracovného obeda ministrov zahraničných vecí tohto zoskupenia krajín. Predmetom diskusie bola príprava summitu premiérov SEI, ktorý sa uskutoční v novembri 2005 v Piešťanoch, iniciatíva na posilnenie inštitucionálnej spolupráce medzi SEI a Európskou komisiou a posilnenie vzájomnej spolupráce krajín SEI v konkrétnych oblastiach, ktoré intenzívne zaujímajú našich občanov (napr. vízová problematika, spolupráca v oblasti vysokého školstva, vedy a výskumu a pod.). 

V posledný deň svojho pobytu v New Yorku dňa 20. 9. 2005 vystúpil minister zahraničných vecí SR E. Kukan v tematickej diskusii Bezpečnostnej rady OSN, venovanej úlohe občianskej spoločnosti v prevencii konfliktov a pri mierovom urovnávaní sporov, ktorú iniciovalo súčasné filipínske predsedníctvo BR. Vo svojom vystúpení podčiarkol význam, ktorý Slovensko prikladá úlohe občianskej spoločnosti a pozitívnemu pôsobeniu mimovládnych organizácií v prevencii konfliktov a pri mierovom urovnávaní sporov. Upriamil pozornosť na bohaté skúsenosti SR z vlastnej transformácie v ostatných 15-tich rokoch. Krátko tiež informoval o širokom uplatňovaní slovenských skúseností a o početných aktivitách nášho tretieho sektoru v regióne Západného Balkánu a Východnej Európy.      

	Otázky vývoja a možných riešení palestínsko-izraelského konfliktu a prijímanie rezolúcií počas 60. VZ OSN k danej problematike dominovali v diskusii počas pracovných stretnutí ministra zahraničných vecí SR s vedúcimi predstaviteľmi amerických židovských organizácií – Amerického židovského výboru a B´nai B´rith. 

Jedným z mnohých  sprievodných podujatí všeobecnej rozpravy, na ktorom sa  šéf slovenskej diplomacie zúčastnil, bola diskusia ministrov zahraničných vecí vybraných krajín strednej a východnej Európy za okrúhlym stolom na tému demokracia, ktorá sa konala na pozvanie námestníčky ministra zahraničných vecí USA Pauly Dobrianskej.

Závery: 

Historický summit svetových lídrov sa ukončil konsenzuálnym prijatím záverečného dokumentu  v pléne VZ OSN dňa 16. 9. 2005. Záverečný dokument možno vnímať ako zjednotenú pozíciu medzinárodného spoločenstva na široké spektrum kľúčových otázok – od konkrétnych krokov boja s chudobou a propagácie rozvoja až po kategorické odsúdenie všetkých foriem terorizmu a akceptovanie kolektívnej zodpovednosti ochraňovať civilné obyvateľstvo pred genocídou a zločinmi proti ľudskosti. Schválením textu Záverečného dokumentu sa potvrdil záväzok medzinárodného spoločenstva sledovať ciele a princípy obsiahnuté v Charte OSN. 
	
Znenie Záverečného dokumentu je výsledkom kompromisu, ktorý bolo v danom momente možné dosiahnuť. Napriek svojim nedostatkom dokument predstavuje dobrý základ pre rozbehnutie reformy systému OSN a realizácie Miléniových rozvojových cieľov. Očakávame, že proces reformy OSN sa premietne do práce 60. zasadnutia VZ OSN. 

Pracovná návšteva prezidenta SR a ministra zahraničných vecí SR v sídle OSN v New Yorku počas Summitu OSN a otvorenia 60. zasadnutia VZ OSN mala úspešný priebeh. Primárny cieľ, ktorým bolo prezentovať SR ako aktívneho člena OSN majúceho záujem na posilnení úlohy OSN v dnešných medzinárodných vzťahoch a presadzovanie kandidatúry SR na miesto nestáleho člena BR OSN na roky 2006-07, bol splnený. Prejavy prezidenta SR na Summite i vo všeobecnej rozprave 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN zaujali a získali pozornosť členských štátov OSN. Vo všetkých bilaterálnych rokovaniach partneri ubezpečili predstaviteľov SR o podpore kandidatúry SR na nestále členstvo v Bezpečnostnej rade OSN. Predstavitelia krajín nachádzajúcich sa v konfliktných regiónoch  prisľúbili Slovensku počas jeho členstva v Bezpečnostnej rade OSN  užšiu spoluprácu.

Rokovania s predstaviteľmi OSN, ako aj obidve vystúpenia prezidenta SR na pôde OSN  boli využité  predovšetkým k tlmočeniu posolstva, že OSN stratí svoj význam, pokiaľ nebude realizovať dôkladné reformy  v oblasti rozvoja, bezpečnosti, ľudských práv i  v oblasti reformy hlavných orgánov a zefektívnenia manažmentu organizácie. Ku všetkým týmto otázkam SR na pôde OSN jasne prezentovala svoje pozície.  

SR demonštrovala členským krajinám OSN, že ako budúci člen BR OSN má potenciál prispievať k bezpečnosti svetového spoločenstva cestou medzinárodnej angažovanosti a účasťou v mierových operáciách. SR je pripravená prevziať zvýšený záväzok a svoj diel zodpovednosti vo svete, ktorý dnes čelí globálnym výzvam. Ako budúci nestály člen BR OSN je  Slovensko schopné reflektovať vo svojich postojoch objektívne a oprávnené záujmy všetkých svetových regiónov, a tým prispieť ku konsenzuálnym riešeniam na pôde BR OSN.