Predkladacia správa

Zvyšovanie produktivity a rast konkurencieschopnosti ekonomiky vytvára predpoklady pre vznik pracovných príležitostí, a tým aj pre rast zamestnanosti za predpokladu, že finančné zdroje získané týmto rastom sa použijú na investovanie do rozvoja pracovných miest. 

Podľa modelových prepočtov rast produktivity práce o 1 % sa prejaví na raste zamestnanosti o 0,13 – 0,17 %. Aj pri pôsobení negatívnych rastových faktorov spravidla prevažuje pozitívne pôsobenie rastu produktivity práce na zamestnanosť. Preto je potrebné vytvoriť lepšie podmienky pre zvyšovanie produktivity v SR a považovať jej rast za prioritu podnikových stratégií rozvoja a zvyšovania ich konkurencieschopnosti.

Vytvoriť lepšie podmienky a predpoklady pre rast produktivity si kladie za cieľ predkladaný návrh materiálu „Národný plán zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky“.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR považuje produktivitu za jeden z najdôležitejších ekonomických nástrojov pôsobiacich na rozvoj zamestnanosti. Kompetencie v tejto oblasti mu dáva aj zákon NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti. Podľa § 3 ods. 2 citovaného zákona je MPSVR SR povinné pôsobiť tak, aby zámery ekonomického rastu vytvárali podmienky pre zamestnanosť občanov vstupujúcich na trh práce v dôsledku demografického vývoja a pre znižovanie nezamestnanosti.

Aj keď v ostatnom období rast produktivity práce pôsobil v smere uvoľňovania zamestnancov z výrobnej sféry, vytváral nové zdroje. Tieto, vzhľadom na stav a prebiehajúcu reštrukturalizáciu ekonomiky, pohltila sociálna sféra. Očakávame, že v ďalšom období zdroje vytvorené rastom produktivity v I. a II. sektore ekonomiky umožnia rast zamestnanosti. 

Materiál bol prerokovaný v RHSD SR dňa 31. mája 2002 a predkladá sa na rokovanie vlády SR na základe uznesenia vlády SR č. 362 zo dňa 10. apríla 2002 k návrhu Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003. Zabezpečuje sa ním plnenie opatrenia č. 24 v rámci III. piliera tohto dokumentu. 

Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky je vypracovaný za účelom zabezpečenia trvalého a udržateľného zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenských podnikov a tým aj celej ekonomiky ako nevyhnutnej podmienky integrácie SR do EÚ.

Cieľom materiálu je nadviazať na už realizované aktivity a osvedčenú spoluprácu Slovenského centra produktivity (viď príloha č. 10) s ostatnými inštitúciami, ktoré aktívne prispeli a prispievajú do hnutia produktivity v Slovenskej republike. 

Predložením tohto materiálu sa zároveň zabezpečuje i plnenie Národného programu pre prijatie acquis communautaire, v ktorého časti Zamestnanosť, Európsky sociálny fond je medzi strednodobými prioritami uvedená i úloha: Vytvoriť a rozvíjať Národný program zvyšovania produktivity (2000 – 2002).

Inštitucionálne zabezpečenie realizácie tohto programu sa predpokladá okrem podnikov, niektorých ministerstiev a sociálnych partnerov, Slovenským centrom produktivity so sídlom v Žiline. Slovenské centrum produktivity (SLCP) je záujmovým združením právnických osôb, ktorého zakladateľmi boli Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR, Ministerstvo hospodárstva SR a Žilinská univerzita. Jedným z jeho členov je aj Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR. 

Realizácia Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky bude koordinovaná Koordinačnou radou menovanou ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR v spolupráci so Združením priemyselných zväzov SR a Radou SLCP.

Predpokladá sa, že Národný program zvyšovania produktivity a konkurencie-schopnosti slovenskej ekonomiky a Slovenské centrum produktivity bude po rozbehovej fáze, ktorá sa odhaduje na päť rokov, samofinancovateľné. Do tohto obdobia bude financovanie jeho realizácie viaczdrojové, vrátane súkromných a podnikových finančných zdrojov. Finančná náročnosť projektov pre rok 2002 sa odhaduje na sumu 9 100 tis. Sk. Predpokladá sa, že ich realizácia bude financovaná zo zdrojov mimo štátneho rozpočtu. Orientačne sa predpokladá celková finančná náročnosť programu do roku 2006 v sume 127,5 mil. Sk.

Predpokladá sa, že realizácia opatrení a projektov, ktoré sú súčasťou materiálu, bude mať pozitívne ekonomické dopady, ktoré však v tejto etape nie je možné kvantifikovať.

Vzhľadom na piliere programu sa predpokladá jeho pozitívny enviromentálny vplyv.

Realizácia programu bude mať vplyv na štátny rozpočet len v prípade, ak si v materiáli uvedené štátne orgány uplatnia požiadavky na realizáciu projektov, do ktorých budú zapojení. Preto nie je možné v súčasnom období kvantifikovať dopad programu na štátny rozpočet.

Realizáciou programu sa predpokladá zvýšenie zamestnanosti a zlepšenie zamestnateľnosti vybraných skupín pracovníkov.

Materiál bol v rámci medzirezortného pripomienkového konania zaslaný na vyjadrenie 29 subjektom. Pripomienky uplatnilo 15 subjektov. Nevyjadrilo sa 5 subjektov. Z predložených pripomienok boli akceptované všetky akceptovateľné pripomienky. Na rokovanie vlády SR sa materiál predkladá bez rozporov.