Obsah			  							     strana

Predkladacia správa	
			
  I. Faktory najvýraznejšie modifikujúce prípravu
      návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004					1	
A.	Vstup SR do Európskej únie								1

1. Pozícia Slovenskej republiky voči rozpočtu ES					1
	 2. Pozícia verejných financií SR po vstupe do Európskej únie			1

B. Reforma miestnej štátnej správy 				 			3
	
	 C.  Reforma štátneho rozpočtu – Programové rozpočtovanie
           (rozpočtovanie orientované na výsledky)						4

 II. Predikcia základných makroekonomických 
      ukazovateľov na rok 2004								6

        A. Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2003 					6
        B. Makroekonomické rámce zostavenia 
            návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004						8

        C. Vývoj daňového a odvodového zaťaženia						12

III. Rozhodujúce priority štátneho rozpočtu 			 		13
        A. Zabezpečenie vstupu Slovenska do Európskej únie					13
        B. Školstvo										13
        C. Spravodlivosť									14
        D. Zdravotníctvo						 			14
        E. Obrana										14
        F. Pôdohospodárstvo									14
        
IV. Hlavné úsporné opatrenia v štátnom rozpočte na rok 2004		14

       A. Výdavky na bežnú činnosť verejnej správy						14
       B. Znižovanie štátnej administratívy							15
       C. Výdavky kapitoly Štátny dlh								15
       D. Sociálny  systém									15
       E. Zdravotníctvo										15        
       F. Verejnoprávne médiá									15

V.  Kvantifikácia základných vzťahov štátneho rozpočtu 			16

VI. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu					16

A. Daňové príjmy 										17
	1. Základné prístupy ku kvantifikácii daňových príjmov				17
2. Kvantifikácia daňových príjmov 							19

B. Nedaňové príjmy 										20
            1. Faktory vplývajúce na kvantifikáciu nedaňových príjmov			20
            2. Kvantifikácia nedaňových príjmov						21

C. Granty a transfery									24

D. Príjmy z finančných transakcií								25

VII. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu				25		
A. Bežné výdavky										25

	A.1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania 			25
	A.2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní				27
	A.3. Tovary a služby									28
	A.4. Bežné transfery									28
A.4.1. Bežné transfery na platené poistné za zákonom 
           určené skupiny osôb							28
A.4.2. Štátne sociálne dávky, dávky hmotnej núdze, 
           peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych
          dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia,
          nesystémové dávky sociálneho poistenia				28
		A.4.3. Dotácie nefinančným subjektom					29
	 	A.4.4. Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC				30
		A.4.5. Odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev			35
	A.5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi  			35

B. Kapitálové výdavky 									35

C. Použitie zdrojov z rozpočtu Európskej únie						36

D. Výdavky na finančné transakcie 							36

VIII.	Rozpočtovanie výdavkov vo vybraných sektoroch			37

A.	Výdavky na sociálny systém							37
B.	Výdavky na pôdohospodárstvo							40
C.   Výdavky na školstvo								42	       1. Regionálne školstvo								42          	       2. Výdavky na verejné vysoké školy						44
	D.   Výdavky na zdravotníctvo							45
	E.   Výdavky na životné prostredie							46
	F.   Výdavky na bytovú výstavbu							47
	G.   Výdavky na železnice								48
H.   Výdavky na vedu a techniku							48
I.    Výdavky na obranu								49

Predkladacia správa
Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 obsahuje v porovnaní s predchádzajúcimi rozpočtami viaceré zásadné zmeny vychádzajúce z postupného napĺňania Programového vyhlásenia vlády. Rozpočet plne zabezpečuje finančné zdroje potrebné na hladký vstup Slovenska do Európskej únie, vrátane zdrojov potrebných na spolufinancovanie európskych fondov. Návrh štátneho rozpočtu tiež podporuje všetky prebiehajúce reformy, napríklad v oblasti sociálneho systému, zdravotníctva, školstva, či reformu miestnej štátnej správy. Vzhľadom na to, že štátny rozpočet na rok 2004 už odzrkadľuje väčšinu plánovaných reforiem, vytvára pevný základ pre stabilitu procesu zostavovania rozpočtu v nasledujúcich rokoch. 
Vývoj slovenského hospodárstva v roku 2003, ale i makroekonomické predpoklady pre nasledujúce roky svedčia o zdravom stave slovenskej ekonomiky. Na začiatku roku 2004 sa uskutočnia významné zmeny v daňovom systéme a zároveň dôjde k poslednej etape výraznejšieho zvyšovania regulovaných cien. Keďže týmto sa ukončia jednorazové skoky v cenovej úrovni, od roku 2005 je možné očakávať podstatne stabilnejšie makroekonomické prostredie s nízkou mierou inflácie a zvyšovanie dynamiky rastu hospodárstva postaveného na zdravých základoch.  Predpokladaný vývoj základných ekonomických parametrov je súčasťou Strednodobého finančného výhľadu.
Deficit verejných financií je v roku 2004 rozpočtovaný na úrovni 3,9 % predpokladanej tvorby hrubého domáceho produktu. Pokles deficitu z úrovne 7,2 % v roku 2002, ktorý sa dosahuje i napriek výraznejšiemu zníženiu daňového a odvodového zaťaženia (poklesne oproti roku 2002 o 2,1 percentuálneho bodu), je spôsobený úsporným rozpočtovaním v mnohých oblastiach verejných financií. Podiel konsolidovaných verejných výdavkov na HDP tiež poklesne len medzi rokmi 2003 a 2004 na porovnateľnej báze o 3,9 percentuálneho bodu. Úspory sa predpokladajú dosiahnuť okrem iného aj v zamestnanosti verejnej správy a vo všeobecných výdavkoch na tovary a služby. Rozpočet na rok 2004 tak predstavuje zásadný krok smerom k splneniu cieľa vládneho programu a zároveň jedného z Maastrichtských kritérií pre vstup do eurozóny, ktorým je pokles deficitu verejných financií na úroveň neprevyšujúcu 3% HDP do roku 2006. Za predpokladu úspešnej realizácie pripravených reforiem by splnenie tohto cieľa v nasledujúcich dvoch rozpočtových rokoch nemalo byť, aj vzhľadom na predpokladaný výrazný rast slovenského hospodárstva, významným problémom. Stav plnenia Programového vyhlásenia vlády v časti Reforma verejných financií je v Prílohe č. 1 predloženého materiálu.
Vstup Slovenska do Európskej únie znamená zásadnú zmenu pri tvorbe štátneho rozpočtu. Odvody Slovenskej republiky do rozpočtu Európskej únie sú zapracované medzi rozpočtovými výdavkami, zatiaľ čo podstatná časť očakávaných zdrojov z európskych fondov je zaradená tak na príjmovú, ako i na výdavkovú stranu štátneho rozpočtu. Rozpočet zároveň v plnom rozsahu zabezpečuje sumou 7,2 mld Sk potrebu spolufinancovania európskych fondov z domácich verejných zdrojov. 
Reformy zásadne zmenili tvár viacerých oblastí verejných financií. Na strane príjmov je to najmä daňová reforma a historicky prvé výrazné zníženie odvodov na sociálne poistenie do Sociálnej poisťovne, ktoré jednoznačne zvyšujú konkurencieschopnosť slovenskej ekonomiky. Na výdavkovej strane sa podstatne zmenila štruktúra kapitoly ministerstva práce, ale i zdravotníctva,  školstva, pôdohospodárstva a niektorých ďalších rezortov. Zároveň nastávajú významné zmeny aj v riadení verejných financií, keď v roku 2004 začnú plniť svoje funkcie Štátna pokladnica aj Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity.
Predložený rozpočet reflektuje v plnej miere proces decentralizácie kompetencií zo strany štátu na samosprávu, pričom originálne kompetencie sú vo väčšine prípadov financované prostredníctvom kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC a prenesené kompetencie prostredníctvom kapitol vecne príslušných rezortov. Napriek zvýšeniu rozpočtovej flexibility, najmä smerom k VÚC (vo forme globálnej dotácie bez obmedzenia jej využívania), zostáva fiškálna decentralizácia úlohou pre rozpočet na rok 2005. 
V rozpočte na rok 2004 je v plnej miere zapracovaná tiež reforma miestnej štátnej správy, vrátane zrušenia okresných úradov a Národného úradu práce, a prechodu ich pôsobností na špecializovanú miestnu štátnu správu, ktorá je súčasťou kapitol vecne príslušných rezortov.  Táto reforma prispeje v roku 2004 k úspore verejných výdavkov. 
Rozpočet na rok 2004, spolu s reformami vo viacerých oblastiach, jednoznačne nastolí vo verejnom sektore tvrdé rozpočtové obmedzenie. Hoci rozpočtované limity nedosahujú požiadavky rezortov, sú dostatočné na to, aby všetky zložky verejných financií hospodárili v roku 2004 bez vytvárania dlhov.  Týka sa to aj sektorov, v ktorých sa v minulosti pravidelne dlhy tvorili, ako sú železnice, zdravotníctvo, regionálne školstvo, či STV. 
Výraznou zmenou v predloženom rozpočte je aj pokrok dosiahnutý pri zavádzaní programového rozpočtovania (rozpočtovania orientovaného na výsledky),  ktoré postupne vytvorí predpoklady pre zásadné zvýšenie efektívnosti rozdeľovania verejných zdrojov. Všetky kapitoly, s výnimkou Súhrnného finančného vzťahu k obciam a VÚC a kapitoly VPS, sú v štátnom rozpočte na rok 2004 predložené v plnej programovej štruktúre, čo dáva podstatne lepší obraz o spôsobe využívania verejných zdrojov. Neuspokojivý pokrok bol zatiaľ dosiahnutý pri definovaní zámerov a cieľov jednotlivých programov a ich častí. Zvýšenie kvality v tejto oblasti preto zostáva jednou z hlavných výziev pre prípravu rozpočtu na rok 2005. 
Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 predstavuje ďalší krok smerom k zvýšeniu transparentnosti. Základné parametre verejných financií, predovšetkým vládny deficit a dlh, sú vykazované v štandardnej európskej metodike ESA 95. Predložený rozpočet tak na rozdiel od situácie do roku 2002 reálne odzrkadľuje fiškálnu politiku vlády a dáva tiež prehľadné a primerane podrobné informácie o využívaní verejných zdrojov. 
Súčasťou štátneho rozpočtu na rok 2004 je aj rámcový návrh viacročného rozpočtu verejných financií. Materiál obsahuje predpokladaný vývoj príjmov verejných financií aj pre roky 2005 a 2006 a zároveň stanovuje objem verejných zdrojov, ktoré budú v tomto období k dispozícií na prerozdeľovanie medzi kapitoly. Rozpočet verejných financií na rok 2005 by sa mal spracovať už ako viacročný, spolu s konkrétnym rozpočtovým rámcom na roky 2006 až 2007. 
Rizikom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 je fakt, že bol pripravený v čase, kedy NR SR ešte len rokovala o viacerých vládnych návrhoch zákonov. V prípade podstatných zmien oproti týmto návrhom bude potrebné adekvátne vstúpiť aj do štátneho rozpočtu. 

I. Faktory najvýraznejšie modifikujúce prípravu návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004
	Pri príprave návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa doterajšie prístupy z viacerých príčin výrazne modifikovali. Okrem zásadných reforiem, ktoré výrazne ovplyvňujú podobu štátneho rozpočtu, napr. v sociálnej oblasti a financovaní školstva, ide o vstup SR do Európskej únie, reformu miestnej štátnej správy a reformy štátneho rozpočtu.
A.	Vstup SR do Európskej únie
Významnou skutočnosťou, ktorá zasiahne do vývoja verejných financií a ovplyvní strednodobý fiškálny rámec, je vstup SR do EÚ. Slovenská republika ako celok bude zo vstupu do Európskej únie vo finančnom vyjadrení výrazne profitovať. Z užšieho pohľadu verejných financií bude mať v roku 2004 vstup do EÚ mierne negatívne dopady, keďže prebratie záväzkov členstva zaťaží štátny rozpočet odvodmi do všeobecného rozpočtu ES. Bližšie informácie o dopadoch vstupu SR do Európskej únie sú uvedené v prílohe č. 2.
1. Pozícia Slovenskej republiky voči rozpočtu ES
Pozitívne saldo finančnej pozície Slovenska voči Európskej únií by malo dosiahnuť v roku 2004 úroveň 17 282 mil. Sk. V porovnaní s rokom 2003, kedy SR bola oprávnená čerpať príjmy len z predvstupovej pomoci, tak dôjde k zlepšeniu čistej finančnej pozície SR o 9 383 mil. Sk. Slovenská republika získa po vstupe do EÚ prístup k dodatočným zdrojom, ktoré budú z veľkej časti smerovať do súkromného sektora a na verejné investície. Umožnia tak vláde financovať programy, ktoré by inak nedokázala zabezpečiť z prostriedkov štátneho rozpočtu. Ide predovšetkým o projekty podporujúce regionálny rozvoj a zrýchľujúce ekonomický rast. Povstupovú pozíciu Slovenskej republiky charakterizuje nasledujúca tabuľka.
Pozícia Slovenskej republiky voči rozpočtu ES (v mil. Sk)	
	2003	2004	
Celkové príjmy z ES	7 899	27 447 *	
Príspevky do rozpočtu ES	0	10 165	
Čistá pozícia SR	7 899	17 282	
* vrátane pohľadávky na priame platby z ES (viď príloha č. 2)

2. Pozícia verejných financií SR po vstupe do Európskej únie
Hoci Slovenská republika ako celok v roku 2004 a v nadchádzajúcich rokoch zavŕšením prístupového procesu do EÚ získa, z užšieho pohľadu verejných financií bude čistá rozpočtová pozícia Slovenska po vstupe do EÚ deficitná. Je to spôsobené najmä odvodmi do rozpočtu ES, ktoré zvyšujú výdavky alebo znižujú príjmy štátneho rozpočtu, ako aj rôznym charakterom príjmov plynúcich z ES a rozdielnym systémom ich vyplácania konečným prijímateľom. Kým niektoré z finančných tokov medzi Slovenskou republikou a ES sú zahrnuté do štátneho rozpočtu, iné sa nestávajú jeho súčasťou. 
		Príjmy z predvstupových fondov nevstupujú do príjmov ani výdavkov štátneho rozpočtu, ale sú smerované priamo ku konečným prijímateľom zo súkromného a verejného sektora. Obdobný princíp sa vzťahuje aj na vnútorné politiky ES. Tým dochádza k rozdielu medzi príjmami z ES v celkovej bilancii SR a v bilancii štátneho rozpočtu. Keďže objemovo najväčšou položkou je predvstupová pomoc, čerpanie ktorej bude dobiehať do roku 2006, tento rozdiel sa bude postupne znižovať.
Štrukturálne operácie budú príjmom štátneho rozpočtu a súčasne zvýšia jeho výdavky. Nemožno však nimi nahradiť výdavky realizované zo štátneho rozpočtu do obdobia vstupu krajiny do EÚ. Aj keď tieto finančné toky budú zahrnuté do rozpočtovej bilancie, na výške schodku sa neprejavia. Cez štátny rozpočet sa uskutočňuje iba prevod týchto prostriedkov konečným prijímateľom. Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF budú rovnako príjmom aj výdavkom štátneho rozpočtu, z časti sa však nimi nahradia domáce výdavky v poľnohospodárstve. Dochádza tak k úspore vo výdavkoch štátneho rozpočtu, t.j. tieto príjmy zlepšujú rozpočtovú bilanciu.
Špeciálna kompenzačná platba slúži na vyrovnanie rozpočtového napätia po vstupe nových členských krajín do EÚ. Nie je účelovo viazaná a môže byť v plnej miere použitá na nahradenie akýchkoľvek výdavkov štátneho rozpočtu.
Na čistú rozpočtovú pozíciu SR teda vplýva výška príspevkov krajiny do rozpočtu ES, výška kompenzačnej platby z ES a úspory z titulu nahradenia domácich výdavkov v poľnohospodárstve zdrojmi EÚ. V roku 2004 za zvýši deficit verejných financií z titulu vstupu do EÚ o 2 558 mil. Sk.

Rozpočtové dopady vstupu do EÚ (v mil. Sk)	
	2004	
Záručná sekcia EAGGF	5 815	
Štrukturálne operácie	5 477	
Špeciálna kompenzácia	2 940	
Celkové príjmy spojené so vstupom do EÚ	14 232	
Príspevky do rozpočtu ES	10 165	
Použitie príjmov z ES vo výdavkoch štátneho rozpočtu	11 292*	
Úspora v domácich výdavkoch na poľnohospodárstvo	- 1 273	
Celkové výdavky spojené so vstupom do EÚ	20 184	
Pohľadávka na priame platby z ES	3 394	
Čistá rozpočtová pozícia SR po vstupe do EÚ	- 2 558	
		         * použitie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF a štrukturálnych operácií

Spolufinancovanie pred- aj povstupovej pomoci sa realizuje zo zdrojov štátneho rozpočtu a konečného prijímateľa. Spolufinancovanie predvstupovej pomoci bolo zabezpečené aj v predchádzajúcom období a v rokoch 2004-6 bude iba dobiehať. V roku 2004 bude predstavovať 3 728 mil. Sk. Spolufinancovanie povstupových prostriedkov ES sa bude zabezpečovať prevažne v rámci limitov príslušných kapitol, a to predovšetkým presunom časti výdavkov určených na financovanie domácich programov rovnakého a/alebo podobného zamerania, aké majú spolufinancované programy ES. Celkový objem prostriedkov vyčlenených v štátnom rozpočte na rok 2004 na spolufinancovanie je 7 281 mil. Sk.
B. Reforma miestnej štátnej správy
Vláda SR v máji 2003 uznesením č. 371 schválila koncepciu usporiadania miestnej štátnej správy ako východisko a podklad na legislatívne zabezpečenie zmeny organizácie miestnej štátnej správy s účinnosťou od 1. 1. 2004. V zmysle uvedeného uznesenia vlády pristúpili príslušné rezorty k príprave návrhov zákonov, ktoré podmieňujú jej realizáciu.  
Realizácia koncepcie nového usporiadania miestnej štátnej správy v oblasti štátneho rozpočtu na rok 2004 znamená zrušenie samostatných kapitol krajských úradov a ich začlenenie do kapitoly Ministerstva vnútra SR za tie činnosti, ktoré ostávajú v kompetencii transformovaných 8 krajských úradov a 46 obvodných úradov.
Súčasne realizácia tejto koncepcie znamená prenesenie pôsobností z kapitol krajských úradov do príslušných ústredných orgánov štátnej správy (ministerstiev) za tie činnosti, ktoré prechádzajú do kompetencie novozriadených orgánov miestnej špecializovanej štátnej správy. Ide o úrad životného prostredia, pozemkový úrad, lesný úrad, úrad cestnej dopravy a pozemných komunikácií, úrad sociálnych vecí a služieb zamestnanosti, úrad verejného zdravotníctva a krajský školský úrad. 
Z krajských úradov sa z pôvodne rozpočtovaných výdavkov v objeme 58,8 mld Sk (vo východiskách rozpočtu) odčlenilo do príslušných rozpočtových kapitol, do VÚC a obcí 58,3 mld Sk. O takto delimitované prostriedky rozpočtové kapitoly aktualizovali svoje programové štruktúry.
Pri vykonaných kvantifikáciách sa dôsledne vychádzalo z tézy, že reformou sa majú v porovnaní s pôvodným stavom znížiť výdavky verejného rozpočtu. Úspory v štátnom rozpočte, ktoré vyplynuli z reformy miestnej štátnej správy, dosahujú takmer 600 mil. Sk. Z toho úspora mzdových výdavkov vrátane poistného predstavuje 512,4 mil. Sk. 

			v tis Sk	
Kapitola	Bežné výdavky	 Kapitálové 	   Výdavky 	
	      Spolu	   Výdavky	     spolu	
Úrad vlády SR	23 192		23 192	
Ministerstvo vnútra SR	1 149 417	316 065	1 465 482	
Ministerstvo životného prostredia SR	289 084		289 084	
Ministerstvo školstva SR	29 087 867	192 259	29 280 126	
Ministerstvo práce, soc. vecí a rodiny SR	25 708 299	108 291	25 816 590	
Ministerstvo kultúry SR	314		314	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	257 618		257 618	
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	213 350		213 350	
Ministerstvo dopravy pôšt a telekomunikácií	127 473		127 473	
Presun na špecializovanú št. správu spolu	56 856 614	616 615	57 473 229	
VÚC	633 814	75 135	708 949	
Spolu na obce a VÚC	633 814	75 135	708 949	
Ministerstvo vnútra SR – okresné archívy	69 241		69 241	
Kapitoly spolu – rozpísané	57 559 669	691 750	58 251 419	
Ú s p o r a	593 930	0	593 930	

Do príslušných ústredných orgánov štátnej správy sa vyčlenil počet funkčných miest na úseku odborných činností a alikvotná časť prierezových činností. Obslužné činnosti budú prerozdelené v nadväznosti na prechod majetku na návrh dislokácie, ktorý prerokuje vláda po termíne predloženia návrhu štátneho rozpočtu do NR SR. Zamestnanci vykonávajúci obslužné činnosti budú s príslušným objemom mzdových prostriedkov v roku 2004 delimitovaní z kapitoly Ministerstva vnútra SR do orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.
Tieto rozpočtové dôsledky sú zapracované do návrhov limitov výdavkov, resp. príjmov rozpočtových kapitol a sú obsiahnuté v návrhu štátneho rozpočtu. Premietnutím týchto vzťahov do návrhu štátneho rozpočtu sa minimalizovala nutnosť riešiť tieto delimitácie počas roka 2004 rozpočtovými opatreniami a súčasne sa výrazne zvýšila transparentnosť rozpočtu. 
C. Reforma štátneho rozpočtu - Programové rozpočtovanie (rozpočtovanie orientované na výsledky) 
Programové rozpočtovanie - rozpočtovanie orientované na výsledky (ABB  - Activity based budgeting) je nástrojom na posilnenie strategického plánovania a riadenia. Prechod k rozpočtovaniu orientovanému na výsledky je tendenciou, ktorá sa presadzuje vo väčšine vyspelých ekonomík a aj na úrovni rozpočtu ES ako celku a je prejavom snahy jednotlivých vlád o zavedenie moderného systému riadenia verejných financií zodpovedajúceho súčasným potrebám.
Programový (alebo na výsledky orientovaný) rozpočet spája priority vlády s rozpočtovými výdavkami. Ukazuje údaje, ktoré pomáhajú zvýšiť efektívnosť a zdôrazňuje účel, na ktorý sa prostriedky použijú. Ide o systém, založený na plánovaní úloh a aktivít vlády v nadväznosti na priority štátu a disponibilné zdroje, zameraný na výsledok – efektívnosť vynakladania rozpočtových výdavkov. 
V rozpočte orientovanom na výsledky sa priority programového vyhlásenia vlády  konkretizujú do merateľných cieľov, čo umožňuje odpočet ich splnenia. To smeruje k zvýšeniu zodpovednosti ministrov vlády za používanie výdavkov štátneho rozpočtu so zameraním sa  na  splnenie priorít vlády. Nevyhnutnou záverečnou fázou tohto procesu je kontrola plnenia cieľov  a informovanie verejnosti o dosiahnutých výsledkoch.
Programové rozpočtovanie je dôležitým nástrojom na dosiahnutie viacerých zámerov vlády v oblasti prípravy a realizácie rozpočtu. Ide najmä o nasledujúce zámery:

•	podporiť manažérsky prístup k riadeniu jednotlivých rozpočtových kapitol, rozšíriť kompetencie správcu kapitoly pri realokácii zdrojov v rámci limitu,
•	posilniť súťaž o zdroje pri príprave rozpočtu v rámci rozhodovania vlády o prioritách,
•	umožniť rozpočtovanie a čerpanie zdrojov z európskych fondov v rámci jednotnej štruktúry rozpočtu,
•	vytvoriť východisko pre prechod k viacročnému rozpočtu,
•	vytvoriť nástroj pre lepšiu komunikáciu vlády s verejnosťou, zvýšiť mieru transparentnosti vlády vo vzťahu k občanom pokiaľ ide o verejný rozpočet.
V súčasnej fáze implementácie programového rozpočtovania, v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004, má charakter programov skoro 90 % všetkých výdavkov štátneho rozpočtu. Zostávajúce programovo nealokované výdavky sú obsiahnuté v dvoch kapitolách - Všeobecná pokladničná správa a Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom. Dôvodom je, že finančné prostriedky kapitoly Všeobecná pokladničná správa sa používajú na financovanie  programov iných rozpočtových kapitol. Dôležitá časť prostriedkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa, určenej na spolufinancovanie predvstupových programov PHARE, ISPA, SAPARD je už v návrhu rozpočtu rozdelená na jednotlivé projekty rozpočtových kapitol. V kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom nie je možné až do ukončenia delimitácií kompetencií štátnej správy  formulovať kompaktné programy. 
Je možné konštatovať, že rozpočet na rok 2004 predstavuje významný posun pri prechode k rozpočtovaniu orientovaného na výsledky, predovšetkým pri formulovaní programov a ich nižších úrovní. Nedostatočne však bola aplikovaná metodika pri stanovovaní cieľov a merateľných ukazovateľov. Platí pritom, že úspešnejšie boli tie kapitoly, kde sa formulovanie programovej štruktúry stalo  predmetom záujmu vrcholového riadenia rezortov.
Po skončení prác na príprave programových štruktúr do návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa hlavná pozornosť zameria na zdokonalenie uplatňovania metodiky stanovovania cieľov a merateľných ukazovateľov a na prípravu metodiky prepojenia stratégie a politík vlády s cieľmi programov. Ďalšia oblasť, pre ktorú sa predpokladá vypracovanie metodiky, je monitorovanie a hodnotenie plnenia stanovených cieľov. 
Okrem programového rozpočtovania sa reforma štátneho rozpočtu premietla i v  zmenách v štruktúre rozpočtových kapitol. Okrem už uvedeného zrušenia samostatných kapitol krajských úradov ide najmä o zmeny, ktoré sú zapracované v návrhu novely zákona o rozpočtových pravidlách:
-	zrušenie samostatných rozpočtových kapitol Slovenskej televízie, Slovenského rozhlasu  a TA SR a ich začlenenie do kapitoly ministerstva kultúry;
-	zrušenie samostatných kapitol Generálna prokuratúra SR a Najvyšší súd SR a ich začlenenie do kapitoly Ministerstva spravodlivosti SR, pričom sa v rámci tejto kapitoly sledujú ako samostatné programy. 
V nadväznosti na zákon NR SR č.267/2003 Z. z. sa vytvára nová rozpočtová kapitola Kancelária Súdnej rady. 
Uvedenými opatreniami sa znížil počet rozpočtových kapitol o 12 (zo 48 na 36).	

 II. Predikcia základných makroekonomických ukazovateľov na rok 2004
A.	Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2003 
Makroekonomický vývoj na Slovensku v roku 2003 je vo väčšine kľúčových ukazovateľov lepší v porovnaní s predpokladmi pri tvorbe rozpočtu na tento rok.

Ukazovatele	Rozpočet 2003	Aktuálny odhad na rok 2003	
HDP - v bežných cenách  	1 155,4 mld Sk	1 175,6 mld Sk	
         - reálny rast	3,7%	4%	
Priemerná ročná miera inflácie	8,8%	8,6%	
Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti	18%	15,3%	
Rast zamestnanosti  - podľa VZPS	0,8%	1,2%	
Rast reálnej mzdy	0,3%	-1,9%	
Deficit na bežnom účte platobnej bilancie  (% z HDP)	6,3 %	3,7 %	

Jednoznačne pozitívnym signálom je, že rast HDP je najvyšší v stredoeurópskom regióne, zamestnanosť rastie, deficit na bežnom účte klesá a konečná spotreba verejnej správy bola v prvom polroku na rovnakej úrovni, ako v rovnakom období uplynulého roka. Na druhej strane však treba poukázať aj na pomalší rast nominálnych miezd, ktorý sa negatívne prejavuje aj na vývoji verejných financií.
MF SR očakáva, že ekonomika SR bude naďalej rásť aj v podmienkach pomalšej akcelerácie globálnej ekonomiky a predpokladá, že  reálny rast HDP môže dosiahnuť 4,0 %. Tempo rastu bude miernejšie ako v roku 2002, pretože sa v dôsledku úprav regulovaných cien, zblíženia sadzieb DPH a zvýšenia spotrebných daní zmierni rast konečnej spotreby domácností a v dôsledku konsolidácie verejných financií poklesne reálna spotreba verejnej správy. Na druhej strane, dynamika zahraničného dopytu výrazne prekoná očakávania. 	
Konečná spotreba domácností sa v prvom polroku zvýšila o 1,2 %, čo je vzhľadom na pokles reálnej mzdy málo očakávaný údaj. Do úvahy však treba brať niekoľko ďalších faktorov: rast zamestnanosti, pokles miery úspor, rastúci význam spotrebiteľských úverov a splátkového predaja, ako aj vyššiu imputovanú produkciu domácností (komodity, ktoré spotrebiteľ sám produkuje, aj konzumuje). Z pohľadu verejných financií je kľúčovým ukazovateľom mzdová báza, ktorá v nominálnom vyjadrení narástla o 7,4 % oproti rovnakému obdobiu uplynulého roka. V roku 2003 sa predpokladá medziročný rast konečnej spotreby domácností na úrovni 1,0 %.
Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežných údajov klesla v druhom štvrťroku na medziročnej báze o 1,2 %. Bol to prvý pokles od tretieho kvartálu 2000. Za 1. polrok zostala oproti rovnakému obdobiu minulého roka na nezmenenej úrovni. Vzhľadom na reštriktívnu fiškálnu politiku očakávame, že spotreba verejnej správy bude zaostávať za minuloročnými hodnotami (v stálych cenách).
Tvorba hrubého fixného kapitálu v súkromnej sfére závisí predovšetkým od prílevu zahraničných investícií, od dostupnosti úverov a od tvorby zisku. K objektívnosti treba dodať, že veľká časť investícií pochádza zo zahraničia, čo znamená, že sa nepodieľa priamo na tvorbe HDP (na jednej strane ide o rast tvorby kapitálu, na druhej strane o dovoz). Zo strednodobého hľadiska je však kľúčovým indikátorom, nakoľko cez investície sa zvyšuje produktivita práce v ekonomike. V tomto roku sa predpokladá mierny rast tvorby hrubého kapitálu, teda udržanie relatívne vysokého podielu na HDP v porovnaní s ekonomikami eurozóny.						
Vývoz tovarov sa za prvých sedem mesiacov roka 2003 medziročne zvýšil v nominálnom vyjadrení o viac ako 21 %, čo sa dá pri apreciácii slovenskej koruny hodnotiť veľmi pozitívne. Navyše, presvedčivá dynamika sa dosahuje v čase, kedy najvýznamnejší obchodní partneri (krajiny EÚ, najmä Nemecko) vykazujú len mierne znaky oživenia. V pozadí optimistických čísel treba jednoznačne vidieť vyššie investície (najmä v roku 2001), ktoré pomohli zvýšiť rastový potenciál ponukovej strany slovenskej ekonomiky. Samozrejme, rast exportu pri malej otvorenej ekonomike znamená aj vyšší import surovín a medziproduktov.
Zvyšovanie výkonu ekonomiky, ako i zvyšovanie účinnosti pracovných stimulov, sa odrazí aj v miernom zlepšení vývoja na trhu práce, najmä v znížení počtu evidovaných nezamestnaných a v poklese priemernej miery nezamestnanosti na úroveň okolo 15,3 % (podľa disponibilného počtu). Tento vývoj je priaznivý aj z pohľadu konsolidácie verejných financií, nakoľko znižuje nároky na výdavkovej strane.
Napriek zmierneniu rastu domáceho dopytu a bezrizikového vývoja relácie medzi tempom rastu priemernej mzdy a produktivity práce z HDP sa očakáva, že ročná miera inflácie môže vzrásť na úroveň okolo 8,6 %, a to vplyvom úprav regulovaných cien a v dôsledku dvoch etáp zvýšenia spotrebných daní (od januára a od augusta). Toto číslo však ešte stále zaostane za prognózou, ktorá tvorila základ pri tvorbe rozpočtu (8,8 %).
Očakávame, že vývoj reálnych úrokových sadzieb bude odrážať všetky relevantné faktory – najmä zmiernenie reálneho rastu domáceho dopytu, zníženie deficitu verejných financií, nákladový charakter miery inflácie, ako i primeranosť apreciačných trendov a tlakov na Sk. 
B.	Makroekonomické rámce zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004
	Predpokladáme, že aj v roku 2004 bude pokračovať pozitívny makroekonomický vývoj, ktorý bude podporovaný aj štrukturálnymi reformami v oblasti verejných financií. 
	Vývoj ekonomiky SR je citlivý na vývoj vonkajšieho prostredia. Makroekonomický rámec MF SR pre rok 2004 je založený na predpoklade, že globálna ekonomika sa bude postupne oživovať, avšak priebeh v jednotlivých krajinách a ich zoskupeniach nebude rovnomerný. Na základe doterajšieho vývoja  možno podľa analýz a predikcií OECD a EK očakávať, že zvyšovanie rastu ekonomiky eurozóny bude naďalej pomalšie  ako u  OECD ako celku. Očakávané zvyšovanie rastu vonkajšej ekonomiky by malo byť odrazom rastu tak spotreby domácností, ako i rastu investičných aktivít podnikateľskej sféry. Ekonomika SR bude citlivo reagovať najmä na vývoj ekonomiky Nemecka a ČR. Avšak naposledy zverejnené čísla nie sú optimistické: nemecká ekonomika v priemere stagnuje a pre rok  2004 sa očakáva len mierny rast na úrovni cca 1,5 %; v prípade ČR vidno znaky možného zlepšenia – rast HDP v roku 2003 na 2,4 % (z úrovne 2 % v roku 2002) a v roku 2004 len mierne zvýšenie na cca 2,8 %.  
	Pre rok 2004 sú však prognózy medzinárodných inštitúcií optimistickejšie: Európska komisia predpokladá v roku 2004 rast HDP eurozóny na úrovni 2,3 % (o 1,3 percentuálneho bodu viac ako v tomto roku) a OECD očakáva dynamiku v blízkosti 2,4 %. O tieto prognózy sa opiera aj makroekonomický rámec zostavenia rozpočtu na rok 2004.
	Rizikovým faktorom vývoja vonkajšieho aj domáceho prostredia môže byť aj vývoj cien ropy brent; v makroekonomickom rámci pre rok 2004 predpokladáme pohyb cien v priemere na úrovni 26 USD/barel, čo je v rámci intervalu stanovenom OPEC.
	Makroekonomický rámec predpokladá aj isté posuny vo vývoji vnútorných podmienok - úspešné pokračovanie konsolidácie verejných financií, v užšom rozsahu aj ďalšie úpravy regulovaných cien, ako i realizáciu a efekty plynúce z uplatňovania štrukturálnych reforiem.
	Za uvedených predpokladov o vývoji hlavných indikátorov vonkajšieho a vnútorného prostredia očakávame aj v roku 2004 ďalšie zvyšovanie reálneho rastu ekonomiky SR, mierne zníženie miery inflácie a mierny pokles miery nezamestnanosti.

Ukazovatele	Merná jednotka	
 Skutočnosť
	
Prognóza
	
		2001	2002	2003	2004	
Hrubý domáci produkt v b.c.	mld Sk	989,3	1 073,6	1 175,6	1293,2	
Ročné tempo rastu HDP v s.c.	%	3,3	4,4	4,0	4,1	
Priemerná ročná miera inflácie 	%	7,1	3,3	8,6	8,1	
Priemerná evidovaná miera nezamestnanosti z disponibilného počtu nezamestnaných	%	18,2	17,9	15,3	14,9	
	
	MF SR očakáva, že rast ekonomiky sa mierne zvýši zo 4,0 % v roku 2003 na 4,1 % v roku 2004 a vytvorí sa HDP v hodnote 1 293,2 mld Sk v bežných cenách. Rast ekonomiky by mal byť stimulovaný najmä rastom zahraničného dopytu, zvýšením rastu investičných aktivít, ale aj miernym zvýšením rastu konečnej spotreby domácností. Predpokladáme, že rast konečnej spotreby verejnej správy bude mierny, čím sa vytvoria podmienky pre ďalšie zníženie deficitu verejných financií a stabilný vývoj ekonomiky. Najväčším rizikovým faktorom je vývoj zahraničného dopytu. Ak sa nepodarí naštartovať ekonomický rast v Európskej únii, rast HDP na Slovensku môže byť nižší. Odhad rastu HDP na rok 2004 je nižší, ako priemerný odhad analytikov referenčných bánk (4,4 %).

	Základné makroekonomické odhady pre SR na rok 2004

%	MF SR	NBS	EK	MMF	OECD	Referenčné banky	
Rast HDP	4,1	4,2	4,5	4,0	4,3	4,4	
Inflácia	8,1	8,1	7,4	8,1	7,4	7,2	
Nezamestnanosť (VZPS)	17,0	17,0*	17,8	-	16,8	-	
Nezamestnanosť (NÚP)	14,9	-	-	15,0	-	-	
* na konci obdobia

	Rast zahraničného dopytu bude vyšší ako rast domáceho dopytu. Rast domáceho dopytu bude pravdepodobne viac stimulovaný investičnými aktivitami, ako konečnou spotrebou. Rast spotreby bude na jednej strane výsledkom rastu miezd, poklesu priamych daní, vstupu do EÚ a rastu pracovných príležitostí a na strane druhej bude odrážať vplyv predpokladaných úprav regulovaných cien, nárast nepriamych daní, ako i vplyv štrukturálnych reforiem a konsolidácie verejných financií. Očakávané zvýšenie rastu fixného kapitálu odráža najmä predpokladané zvýšenie dôvery zahraničných aj domácich investorov, vyplývajúce zo zámerov vlády deklarovaných v jej Programovom vyhlásení, ako i z očakávaného vstupu SR do EÚ.
	Vzhľadom na to, že v roku 2002 sa výrazne spomalil proces úprav regulovaných cien pre domácnosti, dôjde aj v roku 2004 k úpravám cien, najmä zemného plynu, vodného a stočného. Ceny elektrickej energie a tepla už od januára tohto roka reflektujú oprávnené náklady výrobcu a jeho primeraný zisk a preto v ich prípade už nie je nutné ďalšie výrazné zvyšovanie. V prípade zemného plynu sa táto úroveň dosiahne práve očakávanou úpravou od januára budúceho roka.
Zvýšenie regulovaných cien pre domácnosti predpokladá nezávislý Úrad pre reguláciu sieťových odvetví na rok 2004 nasledovne:

Komodita	Zvýšenie priemernej ceny o	
Zemný plyn	35,3 %	
Elektrická energia	2,2 %	
Teplo	2,0 %	
Vodné	32,0 %	
Stočné	29,0 %	

	V dôsledku cenových úprav, zavedenia jednotnej sadzby DPH a úprav niektorých spotrebných daní (od augusta 2003) pravdepodobne dosiahne celková miera inflácie úroveň 8,1 %. Inflácia bude mať v roku 2004 opätovne nákladový a nie dopytový charakter. 
	Osobitnou otázkou je rast indexu výrobných cien. V tomto prípade nedôjde od prvého januára k takému významnému nárastu ako u spotrebiteľských cien a to z toho dôvodu, že súčasné ceny už reflektujú priemerné náklady a primeraný zisk výrobcu. Predpokladané zmeny obsahuje nasledujúca tabuľka (zdroj: ÚRSO):

Komodita	Zvýšenie priemernej ceny o	
Zemný plyn	-1,6 % (pokles)	
Elektrická energia	2,2 %	
Teplo	2,0 %	
Vodné	6,0 %	
Stočné	4,0 %	
	
	V prípade zemného plynu môže dôjsť aj k poklesu ceny. Preto ministerstvo financií predpokladá rast cien priemyselných výrobcov v budúcom roku len na úrovni 4,5 %. 
	Rast cien v ekonomike má priamy vplyv na rozpočtovanie nominálneho nárastu bežných výdavkov. Spotrebiteľská inflácia bude síce relatívne vysoká, avšak bude spôsobená podstatným zvýšením regulovaných cien pre domácnosti (pre ostatných odberateľov bude nárast iba minimálny), zvýšením dolnej sadzby DPH a spotrebných daní. Vyššia daň z pridanej hodnoty bude najmä pre potraviny, lieky, knihy a energiu. Z pohľadu výdavkovej štruktúry kapitol má vyššia DPH negatívny efekt predovšetkým v oblasti odberu energie a pre zdravotníctvo aj v prípade liekov. Ostatné položky, ktoré sú do konca roka 2003 zdaňované zníženou sadzbou DPH, nie sú z pohľadu výdavkov verejných financií rozhodujúce, podobne ako zvýšenie spotrebných daní u piva a tabakových výrobkov. Úprava sadzieb spotrebnej dani z minerálnych olejov má vplyv na výdavky vo viacerých oblastiach, avšak vzhľadom na relatívne priaznivý vývoj korunovej ceny ropy by finálna cena pohonných hmôt nemala byť výrazne vyššia ako v roku 2002. Aj z hore uvedeného môžeme vidieť, že pre bežné výdavky kapitol na tovary a služby nie je dôvod stanoviť vysoké percento valorizácie. Vzhľadom na štruktúru výdavkov je ekonomicky odôvodniteľný nárast na úrovni 3 až 4 %. 
	Rovnovážny rast ekonomiky SR, spojený s rastom jej konkurencieschopnosti a zvyšovaním dôvery zahraničných investorov, bude viesť pravdepodobne k stabilnému, mierne sa zhodnocujúcemu kurzu Sk voči referenčnej mene euro. MF SR predpokladá pre rok 2004 výmenný kurz na úrovni 41,0 SK/EUR a 36,0 SK/USD. Predpokladaný vývoj ekonomiky SR, ako i očakávaný vstup SR do EÚ a postupná príprava na prijatie spoločnej meny euro, budú vytvárať predpoklady a podnety aj pre postupné znižovanie úrokových sadzieb; možné je očakávať zníženie priemernej úrokovej miery z čerpaných úverov z úrovne okolo 7,8 % v roku 2003 na 7,2 % v roku 2004.
	Reálny a nominálny rast miezd bude odrážať na jednej strane predpokladané vyššie tempo rastu produktivity práce, na strane druhej cenový vývoj a opatrenia vo verejných financiách. Predpokladá sa zmiernenie poklesu reálnych miezd  z 1,9 % v roku 2003 na 0,6 % v roku 2004. Daňová reforma však pomôže zvýšiť úroveň čistých reálnych príjmov pre viaceré príjmové skupiny. Ministerstvo financií očakáva medziročný rast čistej reálnej mzdy v hospodárstve na úrovni 1,5 %. K tomu by malo prispieť aj zavedenie daňového bonusu. Priemerná nominálna mzda by potom dosiahla úroveň mierne pod 15 500 Sk.
V roku 2004 možno očakávať ďalší mierny rast zamestnanosti, približne na úrovni 1,0 % podľa evidovaného disponibilného počtu pracujúcich. Vývoj zamestnanosti bude pozitívne ovplyvnený rastúcou výkonnosťou ekonomiky, avšak na druhej strane proces reštrukturalizácie ekonomiky a zefektívňovania verejnej správy môže dočasne uvoľňovať pracovnú silu v takom rozsahu, ktorý nebude vedieť trh práce absorbovať. Z uvedeného vyplýva, že miera nezamestnanosti sa bude môcť znižovať len postupne a v roku 2004 naďalej bude zotrvávať na relatívne vysokej dvojcifernej úrovni, cca 14,9 % podľa disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných. Významnejší pozitívny vplyv rastu ekonomiky na trh práce, ako i vplyv aktívnej politiky trhu práce je reálne očakávať až v ďalších rokoch. Dôvodom je skutočnosť, že pretrvávajúca vysoká miera nezamestnanosti je výsledkom pôsobenia viacerých rôznorodých faktorov, ktoré je možné eliminovať len postupne (najmä rigidita trhu práce, nesúlad vo vzdelanostnej štruktúre na strane dopytu a ponuky a veľké regionálne rozdiely v tvorbe pracovných príležitostí).
C.	Vývoj daňového a odvodového zaťaženia
Napriek tomu, že v roku 2004 sa v rozpočte počíta s poklesom deficitu verejných financií o 3,3 % HDP v porovnaní s rokom 2002, nedeje sa tak prostredníctvom zvyšovania daní. Naopak, daňové a odvodové zaťaženie obyvateľstva a podnikateľov klesá na budúci rok v porovnaní s rokom 2002 o 2,1 % HDP. Vzhľadom na súčasný pokles podielu deficitu verejných financií na HDP a  daňového a odvodového zaťaženia je potrebné znížiť výdavky verejných financií medzi rokmi 2002 a 2004 v absolútnom vyjadrení o 69,4 mld Sk.
Daňové a odvodové zaťaženie obyvateľstva a podnikov v mil. Sk	
 	2002	2003	rozdiel 2003-2002	2004	Rozdiel 2004-2003	rozdiel 2004-2002	
HDP v bežných cenách	1 073 613	1 175 600	-	1 293 200	-	-	
Daňové príjmy spolu
   podiel na HDP	205 700	223 700	-	231 000	-	-	
	19,16%	19,03%	-0,13%	17,86%	-1,17%	-1,30%	
							
Odvody do Sociálnej poisťovne
   podiel na HDP	82 197	88 468	-	101 666	-	-	
	7,66%	7,53%	-0,13%	7,86%	0,34%	0,21%	
Odvody do Národného úradu práce
   podiel na HDP	9 413	10 041	-	0	-	-	
	0,88%	0,85%	-0,02%	0,00%	-0,85%	-0,88%	
Odvody do zdravotných poisťovní
   podiel na HDP	37 916	40 581	-	44 436	-	-	
	3,53%	3,45%	-0,08%	3,44%	-0,02%	-0,10%	
Odvody do verejných fondov spolu
   podiel na HDP	129 526	139 090	-	146 103	-	-	
	12,06%	11,83%	-0,23%	11,30%	-0,53%	-0,77%	
							
Dane a odvody spolu
   podiel na HDP	335 226	362 790	-	377 103	-	-	
	31,22%	30,86%	-0,36%	29,16%	-1,70%	-2,06%	
							
Podiel deficitu verejných financií na HDP	7,20%	4,97%	-	3,90%	-	-	
Vplyv zníženia deficitu na výdavky
   podiel na HDP	-	-	-26 216	-	-13 837	-42 676	
	-	-	-2,23%	-	-1,07%	-3,30%	
Vplyv zníženia daňovej kvóty na výdavky
   podiel na HDP	-	-	-4 281	-	-21 978	-26 688	
	-	-	-0,36%	-	-1,70%	-2,06%	
POTREBA ZNÍŽENIA VÝDAVKOV SPOLU
   podiel na HDP	-	-	-30 497	-	-35 815	-69 363	
	-	-	-2,59%	-	-2,77%	-5,36%	
Pri výpočte daňového zaťaženia boli daňové príjmy v rokoch 2003 a 2004 očistené o výraznejšie jednorazové vplyvy, aby zohľadňovali reálny vývoj ekonomiky. Ich výška sa preto odlišuje od hotovostných príjmov štátneho rozpočtu z daní v príslušných rokoch. Bližšie vysvetlenie pozri Daňové príjmy v časti VI.
Odvody do verejných fondov sú v tabuľke uvádzané len za ekonomicky aktívne obyvateľstvo a platby zamestnávateľov. Z príjmov Sociálnej poisťovne, NÚP a zdravotných poisťovní sú tak vylúčené platby za poistencov štátu, ktoré sú hradené z daňových príjmov štátneho rozpočtu, a vzájomné prevody finančných prostriedkov medzi jednotlivými fondami. Rovnako je z výberu príjmov verejných fondov vylúčená úhrada dlžných súm z minulých rokov, ktorá bola realizovaná prostredníctvom úhrad záväzkov ŽSR a zdravotníckych zariadení z FNM SR.
Daňová kvóta II., uvádzaná v Strednodobom finančnom výhľade (strana 21), sleduje úroveň daní a odvodov vybraných v jednotlivých rokoch z hľadiska príjmov verejných financií. Za účelom sledovania ekonomických dopadov daňovej a odvodovej politiky je však nepostačujúca. Vplyv zdaňovania na obyvateľstvo a podniky presnejšie vyjadruje daňové a odvodové zaťaženie, ktoré na rozdiel od daňovej kvóty vylučuje niektoré príjmové položky z bilancie verejných fondov. 
III. Rozhodujúce priority štátneho rozpočtu 
Vládny návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 podporuje napĺňanie základných priorít vlády, ktoré boli určené Programovým vyhlásením vlády. Tieto priority sa prejavili nielen v prístupe vlády k  rozdeleniu prostriedkov štátneho rozpočtu, ale aj vytvorením systémových predpokladov pre realizáciu vládneho programu. Medzi základné priority podporované návrhom štátneho rozpočtu na rok 2004 patria nasledujúce oblasti. 
A.	Zabezpečenie vstupu Slovenska do Európskej únie
Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 v plnej miere zabezpečuje všetky potrebné finančné zdroje na hladký vstup Slovenskej republiky do Európskej únie. V štátnom rozpočte je zabezpečená suma 10,2 mld Sk na príspevky Slovenskej republiky do rozpočtu ES a zároveň je v rozpočte vyčlenených ďalších 7,2 mld Sk na spolufinancovanie projektov financovaných z pred- aj povstupových európskych fondov. 
B.	Školstvo 
Podpora vzdelávania, ktoré je základnou podmienkou dlhodobého rozvoja každej spoločnosti, sa prejavuje aj v rozpočte na rok 2004. Na verejné vysoké školy je v ňom vyčlenená suma spolu 9,5 mld Sk. Z toho bežný transfer v porovnaní s rokom 2003 na porovnateľnej úrovni predstavuje rast indexom 110,7. 
Na úseku regionálneho školstva vytvára štátny rozpočet vyčlenením zdrojov spolu v objeme 38,7 mld Sk predpoklady na to, aby bola plynule zabezpečená prevádzka základných a stredných škôl. Tým sa vytvorí dobrá základňa pre reformu financovania regionálneho školstva, ktorá posilní ekonomické motivácie pre jeho efektívnejšie fungovanie. Na vecné výdavky regionálneho školstva je vyčlenených 7,4 mld Sk, čo predstavuje na porovnateľnej základni rast indexom 112,0, pričom medziročne klesá počet žiakov a študentov o 3,5 %. 
C.	 Spravodlivosť
Štátny rozpočet na rok 2004 poskytuje finančné zdroje pre viaceré reformné projekty v oblasti posilňovania právneho charakteru štátu a zlepšovanie predpokladov pre vymáhateľnosť práva. Rezort spravodlivosti má vyčlenené zdroje napríklad na realizáciu projektu súdneho manažmentu,  zverejňovanie súdnych rozhodnutí na internete, posilnenie obchodného registra, či vznik Špeciálneho súdu a prokuratúry  a Justičnej akadémie. 
D.	Zdravotníctvo
V zdravotníctve sa na rozdiel od minulosti postupne zvyšuje finančná disciplína a zavádza sa tvrdé rozpočtové obmedzenie. Podpora reformnému procesu v rezorte sa prejavuje nielen zmenou štruktúry výdavkovej časti rozpočtu, ale i vyšším medziročným rastom výdavkov do tejto oblasti. Platby štátu na zdravotné poistenie sa v porovnaní s rokom 2003 zvyšujú zo 16,1 mld Sk na 18,1 mld Sk, teda o 12,5 %.  
E.	Obrana
Rozpočet rezortu obrany v roku 2004 finančne zabezpečí hladký vstup Slovenska do  NATO a umožní pokračovať v profesionalizácii a modernizácii armády. Výdavky na obranu sa medziročne zvyšujú o 1,7 mld Sk, resp. o 7,7 %. Armáda zároveň bude môcť využiť približne 1 mld Sk z deblokácií zahraničného dlhu Slovenska. 
F.	Pôdohospodárstvo 
Priestor pre vlastnú poľnohospodársku politiku bude po vstupe Slovenska do EÚ značne obmedzený Spoločnou poľnohospodárskou politikou. Tento fakt musí rešpektovať aj návrh štátneho rozpočtu, ktorý pre kapitolu pôdohospodárstva v roku 2004 vyčleňuje sumu 18,3 mld Sk. V porovnaní s rokom 2003 ide o zvýšenie o 5,3 mld Sk. 
IV. Hlavné úsporné opatrenia v štátnom rozpočte na rok 2004 
Podiel verejných výdavkov na HDP v roku 2004 medziročne poklesne o 4,5 % (bez vplyvu transferov z EÚ). Tento vývoj je spôsobený nielen očakávaním dynamického rastu ekonomiky, ale aj úspornými opatreniami vo viacerých oblastiach. 
A.  Výdavky na bežnú činnosť verejnej správy  
Výdavky na bežnú činnosť verejnej správy (výdavky na tovary a služby) sa vo väčšine prípadov zvyšujú len o 3 %, čo je menej ako očakávaný rast cien. Tým sa vytvára tlak na zefektívnenie fungovania verejnej správy.  
B.	Znižovanie štátnej administratívy 
V štátnom rozpočte sa navrhuje zníženie počtu zamestnancov štátnej a verejnej služby aparátov ústredných orgánov vo väčšine prípadov o 5 %, čím sa zníži počet zamestnancov o 561 osôb s úsporou prostriedkov len na mzdy a poistné v sume 224 mil. Sk. Vplyvom reformy miestnej štátnej správy sa oproti roku 2003 znižuje aj počet pracovníkov v miestnej štátnej správe o 2 113, čím sa len na mzdových a poistných nákladoch ušetrí ďalších 512 mil. Sk. 
C.	Výdavky kapitoly Štátny dlh 
Zodpovedná hospodárska politika vlády, ktorá sa prejavuje aj v mierne posilňujúcom kurze koruny a poklese úrokových sadzieb, má priaznivý vplyv aj na pokles nákladov na správu štátneho dlhu. V porovnaní s predpokladanými výdavkami v tomto roku sa v rozpočte na rok 2004 očakáva úspora v tejto oblasti vo výške 2,0 mld Sk. Na tento vývoj bude mať vplyv aj sfunkčnenie Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity. 
D. Sociálny systém 
Výrazné zníženie nezamestnanosti a reforma sociálneho systému, ktorá prináša vyššiu adresnosť a nižšiu mieru zneužívania sociálneho systému, umožnili úspory v štátnom rozpočte. Zmeny legislatívy sa prejavili vo viacerých častiach verejných financií, najmä vo výdavkoch na sociálne dávky a príspevky, v hospodárení Sociálnej poisťovne a daňových príjmoch. Celkový efekt zmien sa v roku 2004 prejaví tak, že výdavky klesajú nielen v stálych, ale aj v nominálnych cenách.
E.	Zdravotníctvo
Hoci zo štátneho rozpočtu plynie do oblasti zdravotníctva viac finančných zdrojov ako do iných rezortov, celkový vplyv na verejné financie je pozitívny. Reformy v zdravotníctve zamerané na posilnenie finančnej disciplíny by mali totiž zabezpečiť, že v rezorte sa nebude v roku 2004 tvoriť dlh. Ten v roku 2002 dosiahol približne 9 mld Sk a v roku 2003 sa predpokladá tvorba dlhu približne na polovičnej úrovni.
F. Verejnoprávne médiá 
Kombináciou úsporných opatrení v STV a SRo a zvýšenia koncesionárskych poplatkov je možné v roku 2004 minimalizovať naviazanosť týchto inštitúcií na štátny rozpočet. Tým sa zabezpečí nielen úspora v rozpočte, ale aj posilnenie nezávislosti týchto médií. V štátnom rozpočte je v roku 2004 vyčlenených 100 mil. Sk na špecifické objednávky štátu od STV a SRo, čo znamená medziročnú úsporu 600 mil. Sk. 
V. Kvantifikácia základných vzťahov štátneho rozpočtu 
V rámci makroekonomických odhadov očakávaného vývoja ekonomiky v roku 2004 sa predpokladá tvorba HDP v b.c. vo výške 1 293,2 mld Sk. Stanovenie podielu schodku verejného rozpočtu v metodike ESA 95 na úrovni 3,9 % HDP znamená rozpočtovať schodok verejného rozpočtu sumou 50,3 mld Sk. Schodok verejného rozpočtu v podmienkach ESA 95 v roku 2003 predstavuje 57,5 mld Sk, čo je 4,97 % predpokladanej tvorby HDP. 
Kvantifikácia schodku verejného a štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe, resp. v metodike ESA 95 a položiek ovplyvňujúcich prepočet je nasledovná (v mil. Sk):

	Verejný rozpočet	Štátny rozpočet	Ostatné prvky
verejného rozpočtu	
Hotovostný princíp	- 51 219,1	- 59 546,1	+ 8 327,0	
Modifikujúce faktory spolu	  +    01,1	+ 5 911,2	- 5 010,1	
ESA 95	- 50 318,0	- 53 634,9	+ 3 316,9	

Hospodárenie jednotlivých zložiek verejných financií v ESA 95 je konkretizované v materiáli Návrh rozpočtov ostatných zložiek verejných financií na rok 2004.
Základné vzťahy štátneho rozpočtu sú nasledovné:
	A. Príjmy štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 250,0 mld Sk. Medziročne sa zvýšia o14,6 mld Sk.
	B. Výdavky štátneho rozpočtu sa rozpočtujú na úrovni 309,6 mld Sk. Medziročne ich objem vzrástol o 18,2 mld Sk.
	C. Schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe dosahuje 59,5 mld Sk. V porovnaní s rokom 2003, kedy sa schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe rozpočtuje na úrovni 56,0 mld Sk, to znamená medziročné zvýšenie o 3,5 mld Sk. 
VI. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu
Spolu by mali príjmy štátneho rozpočtu predstavovať 250,0 mld Sk.
	Daňové príjmy (znížené o podiel do obcí, resp. o časť príjmov, ktoré sa odvedú do rozpočtu EÚ) by mali dosiahnuť 194,9 mld Sk. 
 	Nedaňové príjmy by mali dosiahnuť 13,0 mld Sk.
	Granty a transfery (medziročne zvýšené o príjmy z rozpočtu EÚ) sa rozpočtujú na úrovni 40,9 mld Sk.
	Príjmy z finančných operácií, t.j. príjmy zo splácania úverov a pôžičiek sa rozpočtujú na úrovni 1,2 mld Sk. 	

										mld Sk
	Rozpočet
 2002	Skutočnosť     2002	Rozpočet 2003	Návrh rozpočtu 2004	     Rozdiel 
        	
	1	2	3	4	4 – 3	
Daňové príjmy	180,7	188,8	215,6	194,9	 -20,7	
Nedaňové príjmy	28,3	  20,8	12,0	13,0	1	
Granty a transfery		    1,7	4,0	40,9	36,9	
Príjmy z finančných transakcií		     9,0	3,8	1,2	- 2,6	
Spolu	219,9	220,4	235,4	250,0	14,6	

	A. Daňové príjmy
	1. Základné prístupy ku kvantifikácii daňových príjmov
a. Odhad daňových príjmov sa neopiera len o súčasnú legislatívnu úpravu daňovej sústavy, ale aj o kvantifikáciu očakávaných zmien, ktoré sú navrhnuté vládou v rámci daňovej reformy.   
Predpoklady pri odhade vybraných typov daní
 	Odhad dane z príjmu fyzických osôb vychádza zo zavedenia jednotnej sadzby dane na úrovni 19 %, novej odpočítateľnej položky (80 832 Sk na daňovníka a na nepracujúcu manželku pre rok 2004) zo zmien v odvodových sadzbách a maximálnych vymeriavacích základoch, ako aj z mesačného daňového bonusu na dieťa vo výške 400 Sk. 
	Odhad dane z príjmu právnických osôb pre rok 2004 je založený na znížení sadzby z 25 % na 19 % a na odhade ziskovosti v roku 2003. Pre rok 2003 sa odhaduje podobný nárast zisku ako v roku 2002. Avšak rok 2003 je posledným zdaňovacím obdobím, pre ktoré platí sadzba 25 %, a preto je ťažké odhadnúť, do akej miery budú daňové subjekty motivované znížiť si základ dane a vyhnúť sa tak zdaneniu vyššou sadzbou. Výsledný výnos je znížený o sumu 1,3 mld Sk, čo je očakávaný dopad zmeny legislatívy v oblasti nepremlčaných pohľadávok, ktorá platí od začiatku roka 2003.
	Podľa zákona o daniach z príjmov platného v roku 2003 sa pri zrážkovej dani (§ 36) uplatňuje viacero sadzieb v rozsahu od 5 % do 25 % v závislosti od druhu príjmu. Pri odhade výnosu dane na rok 2004 sa vychádzalo z predpokladu, že najväčšiu váhu na výnose majú príjmy z kapitálového majetku zdaňované momentálne 15 % sadzbou, ktorá sa zvýši od 1.1.2004 na 19 %. Hoci sa ruší zdanenie dividend, v roku 2004 budú ešte dividendy zdanené, pretože pôjde o rozdelený zisk za rok 2003. Negatívny vplyv na výnos dane má trend klesajúcich úrokových sadzieb. 
	Na výnos DPH v roku 2004 bude vplývať viacero legislatívnych zmien, ktoré budú mať jednorazový dopad na rozpočet. Odhadnutý bol vplyv makroekonomického vývoja  a efekt zmeny sadzieb (z 20 % a 14 % na 19 %), s potenciálnym výnosom DPH 113,8 mld Sk (z toho 14,5 mld Sk efekt zmeny sadzieb spolu so zvýšením spotrebných daní a znížením hranice registrácie z 3 mil. Sk na 1,5 mil. Sk). Tento výnos bol upravený aj o jednorazové efekty vo výške 16,1 mld Sk (bližšie uvedené v bode d). 
	Odhad výnosu spotrebných daní vychádza zo súčasne platných sadzieb. Odhad 43 mld Sk bol podobne ako u DPH znížený o jednorazový výpadok 2,3 mld Sk, ktorý súvisí so vstupom do EÚ (bližšie uvedené v bode d). 
Odhad dane z nehnuteľností vychádza z predpokladu nezmenenej legislatívy. Pri tzv. trojdani sa predpokladalo zachovanie len dane z prevodu a prechodu nehnuteľností pri jednotnej sadzbe 3 %. 
Odhad cestnej dane predpokladal nezmenenú legislatívu.
Pri daniach z medzinárodného obchodu z celkového výnosu 1,6 mld Sk tvorí 1,3 mld Sk  predpokladaný výnos dovozného cla za prvé štyri mesiace roku 2004 a 0,4 mld Sk tvorí 25 %-ný podiel SR na celkovej sume vybraných tradičných vlastných zdrojov EÚ.
	b.  Predikcia daňových príjmov je vypracovaná za hlavné daňové agregáty na úrovni verejných financií so špecifikáciou výnosov do štátneho rozpočtu. Odhad daňových príjmov nadväzuje na očakávané príjmy štátneho rozpočtu pre rok 2003.
c. Pri rozdelení daňových príjmov medzi štátny rozpočet a obce sa uvažuje s podielom na daniach v správe štátu pre obce  v celkovej sume 11 303 mil. Sk, čo je oproti roku 2003 viac o 1 002 mil. Sk. V tomto navýšení je premietnutý výpadok 290 mil. Sk zo zrušenia miestneho poplatku z predaja alkoholu a tabaku s účinnosťou od 1.mája 2004 a 240 mil. Sk za presun dotácie na samosprávne funkcie. Oproti porovnateľnej základni medziročné navýšenie predstavuje cca 470 mil. Sk, t.j. 4,6 %.
d. Daňové príjmy v roku 2004 budú negatívne ovplyvnené jednorazovými efektmi vo výške 18,4 mld Sk. Tieto efekty sú popísané v informatívnom materiáli s názvom „Informácia o jednorazových dopadoch legislatívnych zmien vyplývajúcich zo vstupu SR do EÚ v oblasti dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní na daňové príjmy v rokoch 2003 a 2004“, ktorý bol vzatý na vedomie na rokovaní vlády 20.8.2003. Hlavným dôvodom je, že výber DPH a spotrebných daní pri dovoze z EÚ prejde z colníc na daňové úrady, čím dôjde približne k 2 mesačnému posunu výberu príjmov. Pri dani z pridanej hodnoty sa počíta s nižším výberom z titulu vstupu SR do Európskej únie v sume 15,4 mld Sk. Ďalšie legislatívne zmeny by mali jednorazovo znížiť príjmy z DPH o 0,7 mld Sk. Integrácia SR bude mať negatívny dopad aj na výnos zo spotrebných daní. Tento efekt sa kvantifikuje na úrovni 2,3 mld Sk.

2.	Kvantifikácia daňových príjmov 
Celkové daňové príjmy sa odhadujú vo  výške 212,6 mld Sk, z  toho do štátneho rozpočtu bude smerovať 194,9 mld Sk.
Celkové daňové príjmy by bez vplyvu jednorazových negatívnych efektov v roku 2004 dosiahli 231,0 mld Sk, z čoho by do štátneho rozpočtu smerovalo 213,3 mld Sk.
Odhad celkového výnosu z daní v roku 2004 a vývoj daňových príjmov od roku 2001 s podielmi pripadajúcimi na štátny rozpočet  a obce:
Daňové príjmy vo verejných financiách na hotovostnej báze							
Daňové príjmy vo verejných financiách na hotovostnej báze	
 	 	 	 	 	 	 	 	
 ( v mld. Sk )	 	
 	Ukazovateľ	Skutoč. 2002	Rozpočet      2003	Odhad 2003	Rozpočet      2004 	Rozdiel	Medz. zmena	
a	b	1	2	3	4	 4 - 3	 4 / 3	
A.	      Daňové príjmy      	205,7	232,7	215,9	212,6	-3,3	-1,5%	
 	       v tom: do štátneho rozpočtu	188,8	215,6	198,9	194,9	-4,0	-2,0%	
 	                  do rozpočtu obcí	16,9	17,1	17,0	17,7	0,7	4,2%	
A.1.	            Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	76,2	82,8	77,6	62,2	-15,4	-19,8%	
 	            v tom:   daň z príjmov fyzických osôb	37,1	41,2	40,2	27,1	-13,1	-32,6%	
 	                         v tom:  zo závislej činnosti a funkčných požitkov	31,9	35,5	35,0	23,3	-11,7	-33,4%	
 	                                                 v tom: do štátneho rozpočtu	24,6	27,7	27,2	14,6	-12,6	-46,4%	
 	                                                           do rozpočtu obcí	7,3	7,8	7,8	8,7	0,9	11,8%	
 	                                 z podnikania a inej samostatnej ZČ	5,2	5,7	5,2	3,8	-1,4	-26,9%	
 	                         daň z príjmov právnických osôb	29,8	30,9	28,5	23,7	-4,8	-16,8%	
 	                         v tom: do štátneho rozpočtu	27,9	29,3	27,0	22,0	-5,0	-18,5%	
 	                                   do rozpočtu obcí	1,8	1,6	1,5	1,7	0,2	13,3%	
 	                         daň z príjmov vyberaná zrážkou	9,3	10,7	8,9	11,4	2,5	28,1%	
A.2.	            Dane z majetku	5,9	5,1	6,4	5,3	-1,1	-17,2%	
 	             v tom: do štátneho rozpočtu	2,2	1,3	2,6	1,5	-1,1	-42,3%	
 	                       do rozpočtu obcí	3,7	3,8	3,8	3,8	0,0	0,0%	
A.3.	            Domáce dane na tovary a služby	116,5	138,1	124,6	140,9	16,3	13,1%	
 	             z toho:  daň z pridanej hodnoty	82,2	99,4	84,0	97,7	13,7	16,3%	
 	                          spotrebné dane	32,0	36,2	38,2	40,7	2,5	6,5%	
 	                          cestná daň	2,3	2,5	2,4	2,5	0,1	4,2%	
 	                           v tom: do štátneho rozpočtu	1,3	1,6	1,5	1,6	0,1	6,7%	
 	                                     do rozpočtu obcí	1,0	0,9	0,9	0,9	0,0	0,0%	
A.4.	            Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	4,0	3,7	4,3	1,6	-2,7	-62,1%	
 	             v tom:   dovozné clo	3,8	3,4	4,0	1,3	-2,8	-68,8%	
 	                          ostatné colné príjmy	0,2	0,3	0,3	0,0	-0,3	-100,0%	
 	                          podiel na príjmoch	 	 	 	0,4	0,4	-	
	                          odvádzaných do rozpočtu ES		 	 				
A.5.	            Dane za špecifické služby (do rozpočtu obcí)	3,0	3,0	3,0	2,6	-0,4	-13,3%	
Z pohľadu ekonomického vývoja je rozhodujúci odhad daňových príjmov očistený o jednorazové efekty (tak v roku 2003 ako aj v roku 2004). Nasledujúca tabuľka ukazuje, že po tejto úprave dôjde v budúcom roku k nárastu daňových príjmov o 3,3 %.  

Daňové príjmy vo verejných financiách bez jednorazových efektov	
 	 	 	 	 	 	 	 	
 ( v mld. Sk )	 	
 	Ukazovateľ	Skutoč. 2002	Rozpočet      2003	Odhad 2003	Rozpočet      2004 	Rozdiel	Medz. zmena	
a	b	1	2	3	4	 4 - 3	 4 / 3	
A.	      Daňové príjmy      	205,7	232,7	223,7	231,0	7,3	3,3%	
 	       v tom: do štátneho rozpočtu	188,8	215,6	206,7	213,3	6,6	3,2%	
 	                  do rozpočtu obcí	16,9	17,1	17,0	17,7	0,7	4,2%	
A.1.	            Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	76,2	82,8	77,6	62,2	-15,4	-19,8%	
 	            v tom:   daň z príjmov fyzických osôb	37,1	41,2	40,2	27,1	-13,1	-32,6%	
 	                         v tom:  zo závislej činnosti a funkčných požitkov	31,9	35,5	35,0	23,3	-11,7	-33,4%	
 	                                                 v tom: do štátneho rozpočtu	24,6	27,7	27,2	14,6	-12,6	-46,4%	
 	                                                           do rozpočtu obcí	7,3	7,8	7,8	8,7	0,9	11,8%	
 	                                 z podnikania a inej samostatnej ZČ	5,2	5,7	5,2	3,8	-1,4	-26,9%	
 	                         daň z príjmov právnických osôb	29,8	30,9	28,5	23,7	-4,8	-16,8%	
 	                         v tom: do štátneho rozpočtu	27,9	29,3	27,0	22,0	-5,0	-18,5%	
 	                                   do rozpočtu obcí	1,8	1,6	1,5	1,7	0,2	13,3%	
 	                         daň z príjmov vyberaná zrážkou	9,3	10,7	8,9	11,4	2,5	28,1%	
A.2.	            Dane z majetku	5,9	5,1	6,4	5,3	-1,1	-17,2%	
 	             v tom: do štátneho rozpočtu	2,2	1,3	2,6	1,5	-1,1	-42,3%	
 	                       do rozpočtu obcí	3,7	3,8	3,8	3,8	0,0	0,0%	
A.3.	            Domáce dane na tovary a služby	116,5	138,1	132,7	159,3	26,6	20,0%	
 	             z toho:  daň z pridanej hodnoty	82,2	99,4	92,1	113,8	21,7	23,6%	
 	                          spotrebné dane	32,0	36,2	38,2	43,0	4,8	12,6%	
 	                          cestná daň	2,3	2,5	2,4	2,5	0,1	4,2%	
 	                           v tom: do štátneho rozpočtu	1,3	1,6	1,5	1,6	0,1	6,7%	
 	                                     do rozpočtu obcí	1,0	0,9	0,9	0,9	0,0	0,0%	
A.4.	            Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	4,0	3,7	4,0	1,6	-2,4	-59,3%	
 	             v tom:   dovozné clo	3,8	3,4	4,0	1,3	-2,8	-68,8%	
 	                          ostatné colné príjmy	0,2	0,3	0,3	0,0	-0,3	-100,0%	
 	                          podiel na príjmoch	 	 	 	0,4	0,4	-	
	                          odvádzaných do rozpočtu ES		 	 				
A.5.	            Dane za špecifické služby (do rozpočtu obcí)	3,0	3,0	3,0	2,6	-0,4	-13,3%	

B. Nedaňové príjmy
	1. Faktory vplývajúce na kvantifikáciu nedaňových príjmov
	Z charakteru nedaňových príjmov vyplýva, že ich tvorba len v minimálnej miere zohľadňuje mieru inflácie. Rovnako na ich tvorbu nemá vplyv vývoj ostatných makroekonomických ukazovateľov, ako je rast HDP, miera nezamestnanosti alebo prebytok/deficit platobnej bilancie.
V minulom období mali na celkovú výšku nedaňových príjmov výrazný vplyv veľké jednorazové položky, ako je mimoriadny odvod zostávajúceho zisku NBS, príjem za predaj licencie pre operátora mobilných telefónnych sietí alebo ďalšie príjmy. Tieto mimoriadne nedaňové príjmy sa už pravdepodobne nebudú v budúcnosti výraznejšie opakovať a mali by celkovo vykazovať stabilnú úroveň. 	
2. Kvantifikácia nedaňových príjmov
	Celkové nedaňové príjmy sa v roku 2004 očakávajú vo výške 13,0 mld Sk. Návrh rozpočtu nedaňových príjmov na rok 2004 podľa jednotlivých kategórií zobrazuje nasledovná tabuľka:
										(v mil. Sk)
	Kategória	Rozpočet
2003	Odhad
2003	Rozpočet
2004	
B.	Nedaňové príjmy	12 032,7	12 672,9	13 006,8	
B.1.	Príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku	     414,7	     436,2	     466,3	
	Príjmy z podnikania	       98,3	     109,7	     191,5	
	- dividendy	       98,3	     109,7	     191,5	
	Príjmy z vlastníctva	     316,4	     326,5	     274,8	
	- z prenajatých pozemkov, budov, priestorov	     196,4	     254,5	     236,8	
	- príjmy z úhrad za vydobyté nerasty	     120,0	       72,0	       38,0	
B.2.	Administratívne a iné poplatky a platby	  7 100,6	  7 108,8	  8 235,3	
	Administratívne poplatky	  3 432,3	  3 140,0	  3 401,0	
	- súdne poplatky	     580,0	     400,0	     450,0	
	- tržby z predaja kolkových známok	  1 950,2	  1 880,0	  1 950,0	
	- ostatné 	     879,3	     860,0	     930,0	
	Pokuty a penále	     487,9	     550,0	     551,0	
	Poplatky a platby z nepriemyselného a náhodného predaja a služieb (za predaj tovarov a služieb, za stravné, za prebytočný hnuteľný majetok)	  1 711,5	  1 764,8	  2 982,1	
	Ďalšie administratívne a iné poplatky a platby (z odplaty za vypúšťanie odpadových vôd, za znečisťovanie ovzdušia)	  1 468,9	  1 654,0	  1 301,2	
B.3.	Kapitálové príjmy	     111,6	     321,6	       77,0	
B.4.	Úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov	     815,5	  1 387,6	     903,5	
B.5.	Iné nedaňové príjmy	  3 590,3	  3 418,7	  3 324,7	
	Vrátené neoprávnené použité alebo zadržané prostriedky	     758,0	     112,7	     327,9	
	Ostatné príjmy	  2 832,3	  3 306,0	  2 996,8	
	- z výťažkov z lotérií a iných podobných hier	  1 150,0	  1 265,0	  1 200,0	
	- vratky	       27,3	       87,5	     339,0	
	- z náhrad z poistného plnenia	     568,0	       97,8	      50,0	
	- z prijatých odvodov	     477,7	     465,7	     465,8	
	- ostatné	     609,3	  1 390,0	     942,0	

Odhad príjmov z podnikania a z vlastníctva majetku závisí najmä od výšky nájomného za prenájom pozemkov, budov, objektov a priestorov vo vlastníctve štátu, ktoré sú v správe jednotlivých rozpočtových kapitol a od očakávanej výšky dividend z majetkových účastí štátu v akciových spoločnostiach. 
Najväčší podiel v rámci príjmov z podnikania a vlastníctva majetku predstavujú dividendy z vlastníctva akcií v akciových spoločnostiach s majetkovou účasťou štátu. V roku 2004 sa príjmy z dividend po zdanení predkladajú v objeme 191,5 mil. Sk. Z vlastníckeho podielu štátu prostredníctvom Ministerstva hospodárstva SR sa v roku 2004 očakávajú dividendy od spoločnosti Transpetrol, a.s.. Z akciových spoločností v pôsobnosti Ministerstva financií SR sa v roku 2004 očakávajú dividendy od spoločností TIPOS, a.s. a Stredisko cenných papierov SR, a.s.. V rámci akciových spoločností v pôsobnosti Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii SR možno očakávať dividendy len z majetkového podielu štátu v Slovenských telekomunikáciách, a.s..
Výrazný podiel v rámci týchto príjmov predstavujú príjmy z prenájmu pozemkov, budov, priestorov a objektov (vrátane zariadení a bytov), ktoré sa na rok 2004 rozpočtujú vo výške 236,8 mil. Sk. V rámci kapitol najväčší objem príjmov z prenájmu zabezpečujú kapitola Ministerstva zahraničných vecí SR a kapitoly Krajských úradov, ktoré sú z dôvodu ich transformácie v rámci reformy verejnej správy v roku 2004 zahrnuté v kapitolách rezortných ministerstiev.
Tretí významný podiel v rámci príjmov z podnikania a z vlastníctva majetku predstavujú príjmy z úhrad za vydobyté nerasty, ktoré sa rozpočtujú v kapitole Všeobecná pokladničná správa.
Pri administratívnych a iných poplatkoch a platbách výška príjmov závisí od počtu jednotlivých aktov konania v priebehu roka, a to najmä pri kolkových známkach a súdnych a správnych poplatkoch. Administratívne a iné poplatky a platby preto zaznamenávajú najväčšiu medziročnú fluktuáciu a nie je možné presne odhadnúť ich plnenie. Na tvorbu celkových príjmov z administratívnych a iných poplatkov a platieb v roku 2004 bude mať vplyv znižovanie počtu položiek licencovaných druhov tovaru, na ktoré sa udeľujú automatické licencie, a to iba na tie druhy, ktoré sú predmetom medzinárodných záväzkov SR, resp. ktoré sú surovinami strategickej povahy. V rámci rezortov najväčší podiel príjmov z administratívnych poplatkov a platieb budú v roku 2004 zabezpečovať kapitola Všeobecná pokladničná správa, kapitola Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, kapitola Ministerstva životného prostredia SR.
V kapitole VPS sa v rámci administratívnych poplatkov vykazujú príjmy z tržieb z predaja kolkových známok, príjmy zo súdnych poplatkov a zo správnych poplatkov.  V kapitole MŽP SR ide o odplaty za vypúšťanie odpadových vôd, odplaty za odber podzemnej vody, odplaty za znečisťovanie ovzdušia a odplaty za separovaný zber. V prípade Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR ide zjednodušene o poplatky za využívanie dopravných ciest (okrem železníc), ktoré zahŕňajú príjmy z predaja diaľničných nálepiek, z výkonov správy a údržby ciest a ostatných podobných činností, príjmy z činnosti plavebnej správy a pod. 
Výška kapitálových príjmov závisí od objemu majetku v správe jednotlivých rozpočtových kapitol (finančný majetok, pozemky, budovy a iné nehmotné aktíva), ktorý bude predmetom predaja v príslušnom rozpočtovom roku. Vzhľadom k tomu, že rozsah nepotrebného majetku sa postupne znižuje, medziročne klesá aj úroveň kapitálových príjmov. Výnimkou je očakávané vyššie plnenie týchto príjmov v roku 2003 v porovnaní s  rozpočtom, a to z dôvodu neplánovaného predaja nehnuteľného majetku SR v zahraničí, ktorý patrí do správy Ministerstva zahraničných vecí SR.	
Úrokové príjmy z domácich úverov, pôžičiek a vkladov tvoria najmä úroky z poskytovaných pôžičiek a návratných finančných výpomocí a kreditné úroky zo zostatku súhrnného evidenčného účtu a z úročenia prostriedkov štátnych finančných aktív. Úrokové príjmy zo zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov tvoria najmä úroky z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia a úroky z deblokačných operácií. V roku 2004 v porovnaní s odhadom na  rok 2003 je celková výška týchto príjmov rozpočtovaná na nižšej úrovni, a to z dôvodu znižovania stavov poskytnutých pôžičiek bývalými štátnymi účelovými fondmi. Na úrokových príjmoch sa podstatnou mierou podieľajú kapitoly Štátny dlh, Ministerstvo pôdohospodárstva SR a Ministerstvo životného prostredia SR.
V kapitole Štátny dlh sú to v rámci domácich úrokových príjmov úroky zo zostatku súhrnného evidenčného účtu, ktoré sa na rok 2004 rozpočtujú v sume 326 mil. Sk, úroky z návratných finančných výpomocí poskytnutých Železniciam SR a Mestu Košice, ktoré sa na rok 2004 rozpočtujú sumou 74 mil. Sk a v rámci zahraničných úrokových príjmov úroky z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia a úroky z deblokačných operácií, ktoré sú spolu na rok 2004 rozpočtované v sume 113 mil. Sk. 
V kapitole Ministerstva pôdohospodárstva SR ide o dobiehajúce úroky z pôžičiek poskytnutých bývalým Štátnym podporným fondom pôdohospodárstva a potravinárstva poľnohospodárskym subjektom, ktoré prevzala táto kapitola. Na rok 2004 sa rozpočtujú v sume 101 mil. Sk, pričom v roku 2003 by mali dosiahnuť 228 mil. Sk. V kapitole Ministerstva životného prostredia SR sú to obdobne dobiehajúce úroky z pôžičiek poskytnutých bývalým Štátnym fondom životného prostredia na ekologické stavby. V roku 2003 by mali dosiahnuť 33 mil. Sk a na rok 2004 sa tieto úroky rozpočtujú v sume 30 mil. Sk.
Na celkovú výšku iných nedaňových príjmov má najväčší vplyv príjem z výťažkov z lotérií a iných podobných hier, ktoré tvoria najväčšiu časť iných nedaňových príjmov. Percentuálne sadzby výťažkov z jednotlivých druhov lotérií a stávkových hier sa pre rok 2004 v zákone o lotériách a iných podobných hrách nemenia, preto sa na rok 2004 v porovnaní s rozpočtom na rok 2003 odhaduje len mierny nárast príjmov z výťažkov z lotérií.
Nižšia rozpočtovaná úroveň iných nedaňových príjmov spolu na rok 2004 oproti roku 2003 vyplýva najmä z predpokladaného menšieho objemu vrátenia neoprávnene použitých a zadržaných prostriedkov štátneho rozpočtu, a to z dôvodu postupne sa zlepšujúcej rozpočtovej disciplíny. Rovnako sa predpokladá nižší rozsah príjmov z odvodov, v prípade ktorých ide o príjmy, ktoré predtým patrili do rozpočtov bývalých (zrušených) štátnych účelových fondov a teraz sú rozpočtované v príslušných rezortných kapitolách. Skutočnú úroveň iných nedaňových príjmov môže významne ovplyvniť objem vratiek rozpočtových prostriedkov (ide o akékoľvek vrátené resp. nepoužité prostriedky štátneho rozpočtu, a preto môžu v skutočnosti dosiahnuť vyšší objem, ako sa rozpočtuje).
 C. Granty a transfery
	Navrhujú sa rozpočtovať v objeme 40,9 mld Sk. V rámci týchto príjmov sa budú rozpočtovať:
1. Dividendy z podnikov, v ktorých má štát účasť, sa odporúčajú rozpočtovať na úrovni 8,3 mld Sk (čo predstavuje medziročný rast o 4,3 mld Sk), predovšetkým z dôvodu nárastu zisku SPP v roku 2003. 
Na rozdiel od dividend, ktoré sa rozpočtujú v rámci nedaňových príjmov (príjmy    z podnikania a z vlastníctva majetku), ide o príjmy, ktoré realizuje Fond národného majetku (z dôvodu vlastníctva akcií) a ktoré sa po posilnení štátnych finančných aktív následne stanú príjmom štátneho rozpočtu. 
2. Príjmy štátneho rozpočtu zo všeobecného rozpočtu EÚ by mali dosiahnuť 14,2 mld Sk. Rozpočtové kapitoly by sa na uvedených príjmoch mali podieľať nasledovne:

								v mil. Sk
Štrukturálne operácie a záručná sekcia EAGGF	11 292 ,4	
V tom: 		
Ministerstvo životného prostredia SR	567,5	
Ministerstvo školstva SR	300,1	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	1 273,4	
Ministerstvo hospodárstva SR	685,9	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	6 760,8	
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	670,3	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	1 034,5	
Špeciálna kompenzačná platba (VPS)	2 940,0	
Spolu príjmy štátneho rozpočtu zo všeobecného rozpočtu EÚ	14 232,4	

	3. Príjmy zo štátnych finančných aktív vo výške 18,4 mld Sk na kompenzáciu jednorazového výpadku daňových príjmov sú bližšie špecifikované v časti daňové príjmy. Na tvorbe týchto zdrojov budú participovať zdroje z privatizácie, resp. štátne finančné aktíva z iných operácií.	

D. Príjmy z finančných transakcií

	Predstavujú príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí.
 	Príjmy zo splácania úverov (splácanie návratných finančných výpomocí, štátnych záruk) sa v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 1,2 mld Sk.	
Príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí poskytnutých bývalými štátnymi fondami v kapitolách ministerstva životného prostredia a ministerstva pôdohospodárstva sa navrhujú rozpočtovať v objeme 543 mil. Sk. 	
V porovnaní s rozpočtom na rok 2003 sa znižujú príjmy zo splátok istín z realizovaných štátnych záruk z 800 mil. Sk na úroveň 406 mil. Sk.	
Príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí zo zdravotných poisťovní sa v zmysle splátkových kalendárov v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 223,7 mil. Sk. 
	VII. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu
	Výdavky štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 309,6 mld Sk (vrátane zdrojov z Európskej únie). V roku 2003 sa výdavky štátneho rozpočtu rozpočtovali na úrovni 291,4 mld Sk. 
A. Bežné výdavky
	A.1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania
	Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania sa v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 33,9 mld Sk. Medziročné porovnanie navrhovaného objemu výdavkov na mzdy a platy oproti schválenému rozpočtu na rok 2003 vo výške 34 mld Sk je ovplyvnené viacerými zmenami súvisiacimi s procesom zrušenia rozpočtových kapitol krajských úradov,  presunom kompetencií na vyššie územné celky a obce, zriadením nových špecializovaných úradov miestnej štátnej správy v príslušných kapitolách, transformáciou Národného úradu práce ako verejnoprávnej inštitúcie do rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, valorizáciou, elimináciou dopadu zmeny zdaňovania v zahraničnej službe  a premietnutím dopadov ďalších zákonov.	
Okrem uvedeného objemu sa rozpočtujú ďalšie výdavky na mzdy a platy prostredníctvom bežného transferu (vrátane súhrnného finančného vzťahu k obciam a vyšším územným celkom). 
Faktory ovplyvňujúce výdavky:
1. Faktory zvyšujúce výdavky
a)	celoročný vplyv valorizácie uplatnenej v priebehu roku 2003
1. dopočet valorizácie pre zamestnancov vo verejnej službe
    (5 % pre pedagogických zamestnancov a 8 % pre 
     všeobecných zamestnancov)						475 mil. Sk
2.	dopočet uplatnenia vyšších stupníc platových taríf pre 
      pedagogických zamestnancov vysokých škôl, VVZ a 
      ostatných zamestnancov (za 8 mesiacov roku 2004) po
      zohľadnení zdrojov MŠ SR						158 mil. Sk
 3. dopočet nového systému odmeňovania sudcov a prokurátorov
    (za 6 mesiacov roku 2004)						  82 mil. Sk 
Spolu									715 mil. Sk
b)	mzdové úpravy zapracované v kapitole VPS
1.   valorizácia platov od 1. júla 2004 o 5  % pre zamestnancov
      štátnej a verejnej služby (okrem zamestnancov odmeňovaných
      podľa osobitnej stupnice platových taríf učiteľov VŠ, výskumných
      a vývojových zamestnancov, zdravotníckych zamestnancov a 
      a profesionálnych vojakov)					         1 253,1 mil. Sk
2.	valorizácia platov ústavných činiteľov, sudcov, prokurátorov,
vrátane predstavených v politickej funkcii vo výške 5 % 
od 1. júla 2004						              37,4 mil. Sk
3.   rezerva na iné úpravy						            114,2 mil. Sk
Spolu							                   1 404,7 mil. Sk
c)	transformácia NÚP do kapitoly MPSR SR súvisiaca so zvýšením
zamestnancov o 5000                                                                                 895 mil. Sk
2. Faktory znižujúce výdavky
d)	úspora súvisiaca so znížením počtu zamestnancov  aparátov
      krajských úradov a okresných úradov (2113 zamestnancov)                    372 mil. Sk
e)	úspora súvisiaca so znížením počtu zamestnancov aparátov
      ústredných orgánov (561 zamestnancov)                                                   165,8 mil. Sk.
V objeme miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní v aparátoch ústredných orgánov je premietnuté zníženie počtu zamestnancov o 561 (v tom pre  Ministerstvo hospodárstva SR,  Úrad vlády SR a Ministerstvo financií SR o 7 % a pre väčšinu ostatných ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy o 5 %). 
Pri výpočte objemu výdavkov na mzdy a platy sa uplatnil princíp zbližovania a odstránenia neúmernej diferenciácie priemerných platov v jednotlivých rozpočtových kapitolách spôsobených individuálnymi zásahmi či už na úrovni vlády, resp. Národnej rady SR v predchádzajúcich obdobiach bez dopadu na štátny rozpočet.	
V rozpočtových kapitolách sa pre zamestnancov štátnej služby (zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe), verejnej služby a príslušníkov Hasičského a záchranného zboru nerozpočtuje ďalší plat, ani jeho pomerná časť. Súčasne sa pre sudcov a prokurátorov nerozpočtuje 14. plat.	
V zmysle zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe sa v záväzných ukazovateľoch uplatňuje rozdelenie počtu zamestnancov a objemu výdavkov na platy pre štátnych zamestnancov (systemizácia) a ostatných zamestnancov rozpočtovej kapitoly.
Rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy zamestnancov rozpočtovej sféry v roku 2004 (v metodike roku 2003) kvantifikovaný vo výške 56,7 mld Sk predstavuje nárast o 2 540,9 mil. Sk, čo je 4,69  %.	
Pri porovnaní vývoja od roku 2000 možno konštatovať rast inflácie a objemu miezd a platov nasledovne:
				Nárast miezd a platov					Inflácia 
				(porovnateľná základňa)
                                                     mld Sk	    %					   %		
	rok 2001		42,4 mld. Sk	  7,11 %				7,3 %
	rok 2002		49,1 mld. Sk	15,66 %				3,4 %
	rok 2003		54,2 mld. Sk	10,42 %				8,6 %*
	rok 2004		56,7 mld. Sk	  4,69 %				8,1 %*

	* V roku 2003 očakávaná skutočnosť, v roku 2004 prognózovaná úroveň
	
V porovnaní s rokom 2003 sa zníži počet zamestnancov rozpočtových organizácií v zriaďovateľskej pôsobnosti rozpočtových kapitol o 8 581 osôb, v čom je zohľadnené predovšetkým zvýšenie o 5 000 zamestnancov presunom z Národného úradu práce do pôsobnosti MPSVR SR, zníženie z titulu racionalizácie štátnej správy celkom o 2 674 osôb a zníženie súvisiace s presunom kompetencií z organizácií miestnej štátnej správy na samosprávne orgány v počte 11 716 osôb.
 Pre rok 2004 sa rozpočtuje priemerný plat pre zamestnancov štátnej služby vo výške 18 127 Sk a pre zamestnancov vo verejnej službe 12 740 Sk. 
A.	2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní 
	Rozpočtovanie poistného sa modifikovalo v dôsledku zmeny sadzieb, ktoré sa z úrovne 37,75 % znížili na 34,95 % (t.j. o 2,8 percentuálneho bodu). Vo vzťahu k vybraným kapitolám sa zohľadnil odlišný vymeriavaci základ (napr. MZV SR, MH SR, KNR SR).
V roku 2004 sa v dôsledku tejto skutočnosti a v dôsledku opatrení v mzdovej oblasti medziročne poistné za rozpočtové organizácie zníži o 1,0 mld Sk a dosiahne 11,1 mld Sk. 

A. 3. Tovary a služby
	Celkový objem výdavkov na tovary a služby v roku 2004 ovplyvnil proces delimitácií činností na samosprávne orgány. Časť výdavkov, ktoré sa do roku 2003 rozpočtovali v rámci tovarov a služieb, sa bude rozpočtovať na položke "Transfery". To okrem iného znamená, že medziročné porovnanie výdavkov na tovary a  služby bude sťažené.
Rozpočtovanie celkových výdavkov na tovary a služby v roku 2004 ovplyvnili najmä nasledovné faktory:
-	ich zvýšenie na úrovni jednotlivých rozpočtových kapitol v zásade o 3 %,
-	zabezpečenie niektorých nových úloh (voľba prezidenta, voľby do Európskeho                                           parlamentu – navrhujú sa uplatniť jednodňové voľby),
-	zvýšenie výdavkov v kapitole ministerstva obrany o 1,4 mld Sk,
-	zníženie vybraných tovarov a služieb (napr. spolufinancovanie PHARE o 0,3 mld Sk).
	Spolu sa výdavky na tovary a služby navrhujú rozpočtovať na úrovni 35,9 mld Sk.
	A.4. Bežné transfery
A.4.1. Bežné transfery na platené poistné za zákonom určené skupiny osôb
Štátom platené poistné za zákonom určené skupiny osôb sa rozpočtujú na úrovni 23,9 mld Sk, čo predstavuje medziročný pokles o 1,1 mld Sk. 
Štátom platené poistné na zdravotné poistenie sa rozpočtuje na úrovni 18,1 mld Sk. Sk. V porovnaní s rozpočtom na rok 2003 sa zabezpečuje  nárast o 12,5 %, t.j. o 2,0 mld Sk.
Štátom platené poistné na dôchodkové zabezpečenie a nemocenské poistenie sa rozpočtuje na úrovni 5,8 mld Sk, čo je o 3,1 mld Sk menej ako v rozpočte na rok 2003. Zníženie je ovplyvnené predovšetkým zmenou vymeriavacích základov, resp. zmenou počtu  poistencov. Vo vzťahu k Sociálnej poisťovni sa rozpočtuje vo výške 5 789,0 mil. Sk a vo vzťahu k osobitnému účtu MO SR vo výške 9,0 mil. Sk.
 A.4.2. Štátne sociálne dávky, dávky hmotnej núdze, peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia, nesystémové dávky sociálneho poistenia
	Uvedené výdavky sa v zmysle reformy rozpočtujú v kapitole MPSVR SR a od 1.1.2004 sa budú realizovať prostredníctvom územných úradov sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti. 
	Pri rozpočtovaní výdavkov na dávky a príspevky v roku 2004 sa zohľadnil vplyv legislatívnych zmien. Realizáciou opatrení legislatívneho charakteru (návrh zákona o prídavku na dieťa a zrušenie príspevku na kúpeľnú starostlivosť) sa medziročne znížili výdavky o 2,0 mld Sk. Pritom tieto opatrenia kompenzuje najmä uplatnenie daňového bonusu a rozpočtovanie výdavkov na kúpeľnú starostlivosť prostredníctvom rezortu zdravotníctva.
	Po zohľadnení uvedených opatrení, znižovania miery nezamestnanosti a novoustanovenej výšky niektorých dávok sa na dávky a príspevky rozpočtuje 32,0 mld Sk, čo je medziročne menej oproti rozpočtu o 1,4 mld Sk. 
	A.4.3. Dotácie nefinančným subjektom
Dotácie nefinančným subjektom (bez dotácií v súhrnnom finančnom vzťahu k obciam a VÚC) sa rozpočtujú v objeme 16,3 mld Sk vrátane zdrojov na spolufinancovanie.
V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa podľa odvetvového členenia navrhujú pre podnikateľské subjekty do pôdohospodárstva prostriedky v sume 7 653,3 mil. Sk. Dotácie v pôdohospodárstve budú smerovať prostredníctvom programov najmä na podporu podnikania v poľnohospodárstve, podporu agrárneho rozvoja vidieka, podporu prispôsobovania a rozvoja vidieckych oblastí, podporu znevýhodnených oblastí s environmentálnymi obmedzeniami a tvorbu a implementáciu politík.
Pre železničnú osobnú dopravu na financovanie výkonov vo verejnom záujme  (krytie strát z prevádzky osobnej železničnej dopravy z titulu  poskytovania zľavneného cestovného vybraným skupinám obyvateľstva) sa navrhujú bežné transfery v sume 6 630,0 mil. Sk, z toho  na prevádzkovanie dopravy na dráhach v sume 4 330,0 mil. Sk a na prevádzkovanie dráh 2 300,0 mil. Sk. Na podporu prevádzky  kombinovanej dopravy sa navrhuje 20,0 mil. Sk.
 V rezorte ministerstva hospodárstva sa rozpočtujú dotácie v sume 993,1 mil. Sk. Prostriedky  smerujú najmä na rozvoj priemyslu a podporu podnikania a reštrukturalizáciu priemyselných odvetví. Programami sa zabezpečí schéma podpory cestovného ruchu v SR, rozvoj zahraničnej spolupráce, obchodu a investícií, podpora útlmu a likvidácia následkov ťažby v uhoľnom a rudnom baníctve, štátne programy výskumu a vývoja a znižovanie energetickej náročnosti.
V oblasti kultúry sa pre podnikateľov navrhuje programovo alokovaná suma 135,0 mil. Sk na podporu kultúrnych aktivít prezentujúcich kultúru neštátnymi subjektami a podporu kultúrnych aktivít menšinových kultúr.
V rezorte ministerstva práce a sociálnych vecí sa na národné programy na rozvoj aktívnej politiky trhu práce a zvýšenie zamestnanosti (pre výrobné družstvá invalidov) navrhuje suma 27,5 mil. Sk.
V kapitole Všeobecná pokladničná správa sa pre podnikateľov navrhuje suma 679,4 mil. Sk na spolufinancovanie v rámci predstupového fondu PHARE (665,5 mil. Sk) a program rozvoja vidieka SAPARD (13,9 mil. Sk). 
	Navrhovaný objem dotácií nefinančným subjektom – podnikateľom je v tabuľke č.7. 
	A. 4.4. Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom
Návrh rozpočtu kapitoly  Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC na rok 2004 (ďalej len SFV) je spracovaný v súlade s vládnymi návrhmi legislatívnych zmien vyplývajúcich z reformy verejnej správy a z transformácie krajských úradov.
V návrhu rozpočtu VÚC na rok 2004 na úseku dopravy nie je premietnutý prechod kompetencií k 1. januáru 2004 podľa zákona č. 416 /2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na VÚC na úseku pozemných komunikácií. V etape spracovania návrhu rozpočtu na rok 2004 nebol schválený projekt transformácie Slovenskej správy ciest, na základe ktorého by bolo možné rozdeliť finančné prostriedky na správu a údržbu ciest medzi ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií a samosprávnymi krajmi. Prechod tejto kompetencie je riešený v návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2004 osobitným ustanovením, kde na základe delimitácií budú vykonané presuny finančných prostriedkov z kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR do rozpočtovej kapitoly SFV.
	Pri zostavovaní návrhu rozpočtu kapitoly SFV sa vychádzalo z princípu prijatého uznesením vlády č. 370 zo 14. mája 2003, t.j. kompetencie pri prenesenom výkone pôsobnosti štátnej správy budú financované z kapitoly príslušného ústredného orgánu a pri samosprávnej pôsobnosti z kapitoly SFV. Výnimočne, vzhľadom na prijatý systém poskytovania finančných prostriedkov pre obce, ktorý reaguje na zmeny prijímateľov v priebehu roka, bude samosprávna pôsobnosť pri opatrovateľskej službe financovaná v prechodnom období (v roku 2004) prostredníctvom kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR. 
	Finančné vzťahy štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí a VÚC sa na rok 2004 rozpočtujú v celkovej sume 18 801,9 mil. Sk.
1. Finančný vzťah k obciam
V roku 2004 finančné transfery sa rozpočtujú na úrovni 3 443,8 mil. Sk, z toho na
* bežné výdavky                                                                            1 948,2 mil. Sk,
* kapitálové výdavky                                                                     1 495,6 mil. Sk.
Rozpočtované finančné prostriedky  sú určené na:
- dotáciu na výkon samosprávnych funkcií pre obce s počtom do 1000 obyvateľov  vo výške  371,0 mil. Sk,
- dotáciu na mestskú verejnú dopravu celkom 1 559,7 mil. Sk.
 	Z uvedenej sumy pripadá na bežné výdavky 1 070,5 mil. Sk a na kapitálové výdavky   489,2 mil. Sk.
- dotáciu na dokončovanie objektov základných škôl a ich technickej vybavenosti v rámci        bývalej KBV 237,4 mil. Sk,                
- dotáciu na výstavbu Most Košická vrátane odstránenia starej ekologickej záťaže –       nadväzne na uznesenie vlády č. 241/2001 a uznesenie vlády č. 57/2002 sa navrhuje v sume 625,0 mil. Sk -  zvýšenie oproti roku 2003 o 25,0 mil. Sk.
Celkový rozpočtový náklad verejnej práce Most Košická je 3,6 mld Sk, z toho prefinancovaním zo štátneho rozpočtu 1,8 mld  Sk a l,8 mld Sk bankovým úverom EIB.
Zo štátneho rozpočtu na financovanie uvedenej akcie sa poskytlo  
v roku 2002                                                                                                     627,4 mil. Sk,
v roku 2003                                                                                                     549,4 mil. Sk,
v roku 2004 – návrh (vrátane 19,4 mil. Sk na splácanie úrokov)                   559,3 mil. Sk. 
	Financovanie stavby Most Košická zo štátneho rozpočtu  sa má ukončiť v roku 2005 sumou 83,3 mil. Sk. Úver poskytnutý EIB sa má začať splácať od roku 2007 do 2 021 a úroky v sume 1 073,1 mil. Sk od roku 2004 do roku 2 021.
V súvislosti s výstavbou Mosta Košická dotácia na splácanie istiny a úroku na odstránenie  starej ekologickej záťaže je rozpočtovaná v sume 65,7 mil. Sk (celá istina 412,0 mil. Sk + príslušný úrok 143,0 mil. Sk s termínom splatenia do roku 2 012).
	Na plnenie uvedených záväzkov zo štátneho rozpočtu sa poskytlo v roku 2003                                                                                                            50,6 mil. Sk.	
- dotácia na kapitálové výdavky pre zdravotnícke zariadenia sa navrhuje v sume 50,8 mil. Sk. 
- dotácia na kultúru sa rozpočtuje v sume 54,1 mil. Sk. Z uvedenej sumy pripadá na obnovu národných kultúrnych pamiatok 52,5 mil. Sk (z toho pre mestá Banská Štiavnica 10,5 mil. Sk, Bardejov 10,0 mil. Sk, Bratislava 11,0 mil. Sk, Levoča 12,0 mil. Sk, Kremnica 9,0 mil. Sk) a na Tatranské kultúrne centrum Vysoké Tatry – Starý Smokovec 1,6 mil. Sk. Oproti predchádzajúcemu roku dotácia na Tatranské kultúrne centrum sa znižuje cca o 50 % so zámerom, že od roku 2005 financovanie tejto samosprávnej funkcie v plnom rozsahu prejde na mesto.
- dotáciu na úsek  sociálnych vecí sa na  bežné výdavky  navrhuje suma  505,1 mil. Sk.                                 V uvedenej sume sa zabezpečujú aj finančné prostriedky na agendu aparátov, ktorá prešla z okresných úradov na obce. Ďalej bola premietnutá valorizácia platov zamestnancov verejnej služby odvodov do poistných fondov a NÚP a 5  % navýšenie tovarov a služieb.
Dotácia na kapitálové výdavky zostáva na úrovni roku 2003, t.j. v sume 40,7 mil. Sk. Je určená na realizáciu rozostavaných stavebných akcií, na rekonštrukciu a modernizáciu objektov a na obstaranie strojov a zariadení kapitálového charakteru pre zariadenia sociálnych služieb.
Nad rámec finančných prostriedkov rozpočtovaných v  kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC bude do obcí v roku 2004 smerovať ďalších 11,3 mld Sk vo forme  podielu na daniach v správe štátu,  čo je oproti schválenému rozpočtu na rok 2003 viac o 1,0 mld Sk. V tomto navýšení je premietnutých 290 mil. Sk – výpadok miestneho poplatku z predaja alkoholu a tabaku a presun 240 mil. Sk z dotácie na samosprávne funkcie. Oproti porovnateľnej základni medziročné navýšenie predstavuje cca 470 mil. Sk, t.j. 4,6 %.
	V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa kvantifikuje podiel do obcí na jednotlivých daniach nasledovne:
- daň z príjmu fyzických osôb  z príjmov zo závislej činnosti  a funkčných požitkov v sume 
8 703,0 mil. Sk (oproti roku 2003 viac o 902,0 mil. Sk). V uvedenej sume bol zohľadnený vplyv daňovej reformy – zrušenie miestneho poplatku z predaja alkoholu a tabaku 290,0 mil. Sk a presun z dotácie na samosprávne funkcie 240,0 mil. Sk. Ďalej sa zohľadnila i činnosť súvisiaca s ochranou drevín a vody a aparáty zdravotníctva,
- daň z príjmu právnických osôb  1 700,0 mil. Sk (oproti roku 2003 viac o 100,0 mil. Sk),
- podiel na cestnej dani 900,0 mil. Sk.
	Ďalej obce z titulu zníženia sadzieb odvodov z poistného a príspevku zamestnávateľa do poisťovní ušetria cca 150 mil. Sk.
2. Finančný vzťah k VÚC 
V zmysle novelizovaného zákona o rozpočtových pravidlách sa zákonom o štátnom rozpočte na rok 2004 dotácia z prostriedkov štátneho rozpočtu z kapitoly SFV na úhradu bežných a kapitálových výdavkov pre vyššie územné celky účelovo neurčuje. Je to jeden z krokov posilňovania rozhodovacích právomocí vyšších územných celkov. Preto rozdelenie zdrojov v nasledovných častiach má len indikatívny charakter, VÚC ich môže meniť (s výnimkou členenia na kapitálové a bežné výdavky).
Pre vyššie územné celky sa v návrhu rozpočtu na rok 2004 uvažuje s dotáciou v celkovej sume 6 545,1 mil. Sk. Z uvedenej sumy pripadá na: 
•	bežné výdavky 							5 744,7 mil. Sk 
•	kapitálové výdavky 						   800,4 mil. Sk. 
Podľa jednotlivých VÚC je rozdelenie návrhu dotácií na rok 2004 nasledovné (v tis. Sk): 

Sam. Kraj	Bratislava	Trnava	Trenčín	Nitra	Žilina	B.Bystrica	Prešov	Košice	Spolu	
Výdavky celkom	540 880	584 195	668 047	863 910	985 433	920 943	1 076 648	905 060	6 545 116	
z toho: Bežné v.	470 621	529 268	614 938	800 089	802 699	863 444	875 822	787 848	5 744 729	
Kapit.v.	70 259	54 927	53 109	63 821	182 734	57 499	200 826	117 212	800 387	

Na činnosť úradov vyšších územných celkov na bežné výdavky sa navrhujú dotácie zo štátneho rozpočtu v sume 514,8 mil. Sk, v ktorých sú zabezpečené výdavky na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania, výdavky na odvody do poistných fondov a na tovary a ďalšie služby. V návrhu dotácií na bežné výdavky na rok 2004 pre úrady VÚC je zohľadnené:
-	5 %-né zvýšenie výdavkov na tovary a služby; v rámci týchto výdavkov je zohľadnená aj valorizácia prostriedkov na zabezpečenie projektov regionálneho rozvoja, na ktoré je rozpočtovaná suma 80,0 mil. Sk v roku 2003; návrh na rok 2004 je 84,0 mil. Sk,
-	v súvislosti s realizáciou uznesenia vlády SR č. 947/2002 (prístupový proces EÚ) sa zvyšuje počet zamestnancov úradov vyšších územných celkov o 24 osôb (3 zamestnanci na každý úrad), na ktorých sa rozpočtujú bežné výdavky v sume 10,4 mil. Sk,
-	presun ďalších pôsobností od roku 2004 z krajských a okresných úradov do pôsobnosti VÚC, pri ktorých sa navrhuje presunúť 42 zamestnancov s objemom finančných prostriedkov v sume 13,1 mil. Sk.
Kapitálové výdavky pre úrady samosprávnych krajov sa navrhujú v sume 80,0 mil. Sk, čo je na úrovni rozpočtu roku 2003.
Doprava – pre úsek dopravy na poskytnutie dotácií prepravcom zabezpečujúcim prepravu osôb v  autobusovej doprave – výkony vo verejnom záujme sa v návrhu rozpočtu na rok 2004 navrhuje suma 1 229,4 mil. Sk, čo je zvýšenie oproti roku 2003 o 150,0 mil. Sk. 
Zdravotníctvo – pre zdravotnícke zariadenia v pôsobnosti VÚC sa navrhujú dotácie na kapitálové výdavky v sume 343,5 mil. Sk. Z týchto prostriedkov budú financované rozostavané individuálne stavebné akcie (NSP Liptovský Mikuláš, NSP Humenné a NSP Vranov nad Topľov)  a ostatné stavby, splátky strojných investícií a prípadné havárie.
Kultúra – na úseku kultúry sa uvažuje s dotáciou na bežné výdavky v sume 834,3 mil. Sk, v ktorej je zohľadnený nárast výdavkov v súvislosti s valorizáciou platov zamestnancov verejnej služby, dopočtu odvodov do poistných fondov. Na prevádzkové výdavky sa neuvažuje so žiadnym nárastom. Celkový nárast výdavkov z titulu valorizácie platov zamestnancov vo verejnej službe a zvýšených odvodov do poistných fondov je 55,8 mil. Sk. 
	Na kapitálové výdavky na úseku kultúry sa navrhuje dotácia v sume 167,8 mil. Sk na zabezpečenie financovania rozostavaných stavebných akcií, resp. na riešenie havarijných situácií.
	Sociálna pomoc – na úseku sociálnej pomoci sa navrhujú dotácie na bežné výdavky v sume 3 166,2 mil. Sk, v ktorých je zohľadnený 5 % - ný nárast výdavkov na tovary a služby a nárast transferov pre tzv. neštátne subjekty. Nárast transferov neštátnym subjektom je premietnutý z toho dôvodu, že podľa zákona č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov poskytuje  príslušný orgán (VÚC) príspevok subjektu, ktorý poskytuje sociálnu pomoc podľa tohto zákona najmenej vo výške 100 % rozdielu medzi priemernými bežnými výdavkami a príjmami na poskytovanie porovnateľného druhu sociálnej služby zabezpečovanej rozpočtovou alebo príspevkovou organizáciou. Okrem toho je v návrhu rozpočtu dotácií na bežné výdavky premietnutý presun zariadení sociálnych služieb z pôsobnosti krajských a okresných úradov do pôsobnosti VÚC od roku 2004 v celkovom objeme 593,1 mil. Sk.
V dotáciách na bežné výdavky na úseku sociálneho zabezpečenia sú zohľadnené výdavky na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania, odvody do poistných fondov zamestnávateľa za zamestnancov, tovary a ďalšie služby a bežné transfery na príspevky pre neštátne subjekty.
	Dotácie na kapitálové výdavky sú navrhované v sume 209,1 mil. Sk, v ktorých je zabezpečené spolufinancovanie projektu „Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb“ – uznesenie vlády SR č. 403/2003, ktoré sú v zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC  vrátane zariadení, ktoré budú presunuté do pôsobnosti VÚC v roku 2004.
3.	Oblasť samosprávnej pôsobnosti školstva 
V kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC sa ďalej rozpočtujú finančné prostriedky pre oblasť samosprávnej pôsobnosti školstva v sume 8 813,0 mil. Sk, z toho na bežné výdavky 7 631, 0 mil. Sk a kapitálové výdavky 1 182,0 mil. Sk. 
	Ide o predbežne kvantifikované sumy finančných prostriedkov Ministerstvom školstva SR, ktoré sa dodatočne upravia na základe realizácie nariadenia vlády k zákonu o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení, ktorým sa ustanovia podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov, vrátane spôsobu určovania normatívov. 
	Z uvedenej sumy pripadá na školy a školské zariadenia v územnej samospráve obcí (napr. základné umelecké školy, jazykové školy pri základných školách, predškolské zariadenia) 6 829,8 mil. Sk (z toho bežné výdavky  6 138,6 mil. Sk, kapitálové výdavky 691,2 mil. Sk) a v pôsobnosti VÚC (napr. základné umelecké školy, školy v prírode, domovy mládeže) 1 983,2 mil.  Sk ( z toho bežné výdavky 1 492,4 mil. Sk, kapitálové výdavky 490,8 mil. Sk).
	V rámci bežných výdavkov obcí a VÚC ide o zabezpečenie financovania  činnosti škôl a školských zariadení a v rámci kapitálových výdavkov sa zabezpečí financovanie rozostavaných stavieb v rámci „Registra investícií MF SR“ a normatívne financovanie rekonštrukcií a modernizácií školských objektov.
	Rozpočtované sumy na samosprávne pôsobnosti obcí a VÚC v oblasti školstva upresní Ministerstvo školstva SR nadväzne na schválený zákon o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení.  
A.4.5. Odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev
	Tieto odvody by mali v roku 2004 dosiahnuť 9,0 mld Sk, ktoré sú vyčlenené ako nový výdavkový titul (v kapitole VPS).
	 A.5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi
	V roku 2004 sa výdavky kapitoly Štátny dlh rozpočtujú na úrovni 30,3 mld Sk, čo predstavuje v porovnaní s predpokladanými výdavkami v roku 2003 zníženie o 2,0 mld Sk. Na nižšie výdavky má napriek nominálnemu rastu štátneho dlhu vplyv najmä znížená úroková sadzba, za ktorú ministerstvo financií začalo a predpokladá sa, že aj naďalej bude vydávať štátne cenné papiere a dôsledok priaznivého vplyvu kurzu Sk voči zahraničným menám. Pokles úrokových sadzieb znižuje náklady na obsluhu štátneho dlhu aj v prípade dlhových nástrojov s pohyblivou úrokovou sadzbou.
B. Kapitálové výdavky
           Kapitálové výdavky zo štátneho rozpočtu dosiahnu 32,8 mld Sk (z toho v kapitole VPS 2,1 mld Sk). V tom predstavujú výdavky rozpočtových organizácií 17,2  mld Sk (kapitálové aktíva), transfery príspevkovým organizáciám, obciam, vyšším územným celkom a neziskovým organizáciám 11,8 mld Sk a nefinančným - podnikateľským subjektom 3,8 mld  Sk ( kapitálové transfery ).
         Okrem toho sa z rozpočtu Európskych spoločenstiev predpokladajú použiť kapitálové výdavky v celkovej sume 3,7 mld Sk, v tom pre kapitolu ministerstva pôdohospodárstva 1,6 mld Sk, ministerstva dopravy,  pôšt a  telekomunikácií 1,0 mld Sk, ministerstva životného prostredia 0,5 mld Sk a ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja 0,5 mld Sk.
	Spolu kapitálové výdavky dosiahnu objem 36,5 mld Sk. 
         V rámci navrhovaného objemu sa zabezpečujú finančné prostriedky na realizáciu novej investičnej akcie v regióne Trnava – Juh do automobilového priemyslu v kapitole Ministerstva hospodárstva SR v celkovej sume 1 742,5 mil. Sk.
           V kapitole VPS sú rozpočtované kapitálové výdavky v celkovej sume 2 099,3 mil. Sk. Na programy ISPA a SAPARD sa rozpočtuje 2 018,8 mil. Sk, dotácie na individuálne potreby obcí 79,4 mil. Sk a pre Radu pre  vysielanie a retransmisiu 1,1 mil. Sk.
         V kapitolách Súhrnný vzťah k obciam a VÚC a  ministerstva zdravotníctva je premietnutý predpokladaný finančný vplyv delimitácie zdravotníckych zariadení realizovanej v roku 2003 z ministerstva zdravotníctva do VÚC s prihliadnutím na prebiehajúce reformy uskutočňované Ministerstvom zdravotníctva SR.
         Vo väzbe na reformu usporiadania miestnej štátnej správy je v návrhu premietnutá delimitácia kapitálových výdavkov z kapitol krajských úradov v celkovej sume 691,7 mil. Sk do kapitol Ministerstva vnútra v sume 316,1 mil. Sk, Ministerstva školstva  192,2 mil. Sk,  Ministerstva práce, soc. vecí a rodiny 108,3 mil. Sk a vyšších územných celkov 75,1 mil. Sk
Podstatná časť kapitálových výdavkov (bez prostriedkov EÚ) sa rozpočtuje pre kapitolu ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií v sume 11,7  mld Sk ( t.j. 35,6 % z celkového objemu)  v tom:
-	8,6 mld Sk na zabezpečenie projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest,
-	1,7 mld Sk na ostatné štátne cesty, (z toho na výstavbu štátnej cesty II./520 Nová Bystrica – Oravská Lesná  600,0  mil. Sk),
-	1,2 mld Sk na rekonštrukciu a modernizáciu železničných dopravných ciest. 
            Z objemu kapitálových výdavkov rozpočtovaného pre nefinančné (podnikateľské) subjekty v sume 2,2  mld  Sk  (bez VPS)  sa vyčleňuje:
-	pre ministerstvo pôdohospodárstva v sume 862,8 mil. Sk, z toho najmä  na podporu prispôsobovania a rozvoja vidieka 542,1 mil. Sk,   na akcie súvisiace so sektorovým operačným plánom 168,3 mil. Sk, 
-	pre ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií v sume 1 150 mil. Sk na rekonštrukciu a modernizáciu železničných dopravných ciest,
-	pre ministerstvo životného prostredia v sume 61,0 mil. Sk na podporu podnikateľských aktivít v oblasti ochrany životného prostredia,
-	pre Správu štátnych hmotných rezerv 70 mil.  Sk na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie a prípravu teritória štátu na obranu,
-	pre Ministerstvo hospodárstva SR v sume 80,0 mil. Sk, z toho na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie 70,0 mil. Sk a na ozdravenie Žiarskej kotliny 10,0 mil. Sk.
 	C. Použitie zdrojov z rozpočtu Európskej únie
Prostredníctvom výdavkov štátneho rozpočtu budú rozpočtové kapitoly čerpať zo zdrojov Európskej únie 11,3  mld Sk.
D. Výdavky na finančné transakcie
	V rámci tejto výdavkovej kategórie sa rozpočtujú tituly, ktoré majú charakter finančných transakcií (poskytovanie úverov a pôžičiek, účasť na majetku a splácanie istiny). Pri vykazovaní štátneho rozpočtu v metodike ESA 95 sa tieto položky vylučujú. V roku 2004 sa navrhujú rozpočtovať v objeme 884,6 mil. Sk.
	Z uvedenej sumy sa vyčleňuje 146,0 mil. Sk na vklady do Medzinárodného združenia pre rozvoj, EBOR a Agentúry MIGA (čo sa považuje za Oficiálnu rozvojovú pomoc SR) a čiastka 422,0 mil. Sk predstavuje splátku SR do EIB.
	Návratné finančné výpomoci pre Sociálnu poisťovňu na rok 2004 na reformu sociálnych dávok sa rozpočtujú na úrovni  316,6 mil. Sk, čo je medziročne viac o 228,9 mil. Sk.
	VIII. Rozpočtovanie výdavkov vo vybraných sektoroch
	S cieľom vytvoriť predpoklady pre možnosť bližšie sa oboznámiť s odvetviami, ktoré sa osobitne posudzujú z hľadiska priorít vlády, sa v tejto kapitole špecifikuje rozpočtovanie výdavkov v odvetviach, v ktorých dochádza k najvýraznejším zmenám. 
A. Výdavky na sociálny systém  
Rok 2004 prinesie zásadné zmeny v sociálnom systéme. Systémové zmeny vyplývajúce z reformných krokov sa prejavujú tak v štruktúre príjmov a výdavkov kapitoly MPSVR SR, štátneho rozpočtu, ako i v štruktúre verejného rozpočtu, ktoré vyplývajú z účinnosti mnohých legislatívnych zmien v rámci novelizovaných, resp. rekodifikovaných zákonov. Finančné prostriedky, ktoré boli presunuté z krajských úradov, sú do týchto výsledných vzťahov premietnuté v novokoncipovanej metodike. Reformné zmeny v sociálnej oblasti sú: 
-	inštitucionálneho charakteru
-	systémového charakteru
Pokračovanie reformy verejnej správy, najmä nová koncepcia usporiadania  miestnej štátnej správy, mala za následok  principiálne presmerovanie finančných tokov medzi bývalými kapitolami krajských úradov a súčasnou kapitolou Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny SR. Z uvedeného titulu bol rozpočet kapitoly presunom z kapitol krajských úradov zvýšený o 25,1 mld Sk. Tieto finančné prostriedky sa budú v zmysle vymedzených kompetencií realizovať prostredníctvom orgánov miestnej štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a zamestnanosti. Presunom sa zabezpečilo krytie dávok hmotnej núdze vo výške 10,8 mld Sk, štátnych sociálnych dávok v sume 6,3 mld Sk a kompenzácia sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia vo výške 5,0 mld Sk, spolu v rozsahu 22,1 mld Sk. Ďalšie 3,0 mld Sk sú určené na zabezpečenie financovania štátnej správy na úseku sociálnych vecí a rodiny, pokrytie potrieb opatrovateľskej služby a prevádzku detských domovov. 
V rámci reformy sa zabezpečujú v kapitole MPSVR SR aj zdroje v sume 127,5 mil. Sk na pokrytie úveru z Rozvojovej banky Rady Európy určené na financovanie infraštruktúry pre domovy sociálnych služieb formou realizácie projektu „Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb“. Tieto domovy budú budované v kompetencii jednotlivých VÚC (i po premietnutí presunu z krajských úradov) a MPSVR SR, v ktorých sú účelovo zabezpečené i prostriedky na spolufinancovanie tohto úveru vo výške 191,2 mil. Sk.
V zmysle vládneho návrhu  zákona o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti od 1. januára 2004 dochádza k zásadným inštitucionálnym zmenám v oblasti služieb zamestnanosti, a to najmä v súvislosti so zánikom verejnoprávnej inštitúcie  Národný úrad práce.
Kompetencie NÚP v oblasti aktívnej politiky trhu práce, vzdelávania a prípravy pre trh práce, poskytovania poradenských služieb, evidencie nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie, prechádzajú na novú rozpočtovú organizáciu s celoslovenskou pôsobnosťou Ústredie sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti SR, ktorá bude financovaná z rozpočtu kapitoly MPSVR SR. Novozriadené orgány štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti budú plniť úlohy na úseku štátnej sociálnej podpory, sociálnej pomoci, aktívnej politiky trhu práce, ale i na úseku prípravy a realizácie projektov spolufinancovaných z Európskeho sociálneho fondu. 
S pôsobnosťou pre územný obvod jedného okresu alebo viacerých okresov v rámci územného obvodu kraja sa zriaďuje 45 územných úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti, ktoré svojimi príjmami a výdavkami budú zapojené na rozpočet Ústredia. Finančné krytie potrieb nového orgánu štátnej správy sa zabezpečuje delimitáciou zdrojov z kapitol krajských úradov, ako i priamym zvýšením pre potreby úseku zamestnanosti o 2,1 mld Sk. Ďalšie zvýšenie výdavkov kapitoly na ťarchu zdrojov štátneho rozpočtu v sume 2,0 mld Sk predstavujú výdavky na aktívnu politiku zamestnanosti, z ktorých zabezpečuje i spolufinancovanie projektov zo štrukturálnych fondov v rámci medzirezortného programu Ľudské zdroje vo výške cca 0,5 mld Sk. Celkový rozsah navrhovaných zdrojov pre potreby zamestnanosti odráža výdavky na úseku správy a aktívnej politiky zamestnanosti doteraz realizovanej Národným úradom práce.
Štátny rozpočet okrem uvedených inštitucionálnych zmien zohľadňuje i finančné vplyvy ďalších legislatívnych zmien, ktorými sú:
-	návrh zákona o riešení hmotnej núdze, ktorým sa navrhuje zaviesť aktivačný  príspevok, príspevok na bývanie a ochranný príspevok,
-	 návrh zákona o životnom minime a o zmene a doplnení ostatných zákonov, ktorým sa navrhuje sumy životného minima v absolútnom vyjadrení pravidelne raz ročne upravovať úmerne k rastu životných nákladov nízkopríjmových skupín domácností, resp. k rastu čistých peňažných príjmov na osobu,
-	 návrh zákona o sociálnom poistení,
-	návrh zákona o štátnej správe v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti,
-	návrh zákona o prídavku na dieťa,
-	návrh zákona o sociálnej pomoci.
Význam pre rozpočet kapitoly ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny majú i zmeny v sociálnom poistení. Pripravovaným zákonom sa otvára nový prvý pilier povinného verejného sociálneho poistenia. Samotný prvok sociálneho poistenia na novom princípe nekladie zvýšené nároky na štátny rozpočet v roku 2004. Naopak, vďaka zmene štruktúry poistencov štátu je systém menej nárokový vo vzťahu k štátnemu rozpočtu o 2,6 mld Sk. 
Navrhovaný zákon o sociálnom poistení neuvažuje s pokračovaním platby poistného zo strany Národného úradu práce a orgánov príslušných na výplatu dávok nemocenského zabezpečenia a poistenia do systému zdravotného poistenia, čo si vyžaduje z titulu výpadku týchto zdrojov zvýšiť poistené platené štátom do systému zdravotného poistenia o cca 1,0 mld Sk. Návrh zákona rovnako ruší poskytovanie príspevku na kúpeľnú starostlivosť v rámci rezortu, pričom sa súčasne presmerovalo jeho poskytovanie do rezortu ministerstva zdravotníctva v celkovej navrhovanej výške 0,5 mld Sk. 
Nároky na štátny rozpočet sa znižujú aj vďaka poklesu sadzieb poistného u zamestnávateľov, a to aj na úseku zamestnanosti. Vo sfére rozpočtových, príspevkových a verejných organizácií je táto úspora vyčíslená v znížení ich nárokov na štátny rozpočet v sume 1,4 mld Sk.
Zásadný vplyv na výdavky kapitoly priniesol i návrh zákona o prídavku na dieťa. Štát v zmysle uvedeného zákona bude podporovať všetky rodiny s nezaopatrenými deťmi prostredníctvom tohto prídavku rovnako, a to bez ohľadu na príjem rodiny a vek nezaopatrených detí (vo výške 500 Sk mesačne). Rozpočtovaním uvedeného výdavku vo výške 8,4 mld Sk dochádza k úspore výdavkov na štátne sociálne dávky o 1,2 mld Sk. 
Príjmy štátneho rozpočtu ako celku ovplyvní i pripravovaná realizácia „daňového bonusu“ pre zárobkovo činných rodičov poberajúcich prídavok na dieťa, ktorý sa prejaví v znížení daňových príjmov o cca 2,3 mld. Sk. Okrem toho daňové príjmy znížia o 400 mil. Sk z titulu zvýšenia maximálnych vymeriavacích základov pre platby poistného.
Rozpočet ostatných nesystémových dávok v kapitole ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny je zostavený v súlade s návrhom zákona o sociálnom poistení, podľa ktorého budú dobiehať nesystémové dávky, a to zvýšenie dôchodku z titulu jediného zdroja príjmu rozpočtované vo výške  417,0 mil. Sk, sociálne dôchodky v sume 265,0 mil. Sk a dôchodky manželky vo výške 50,0 mil. Sk.  Ostatné nesystémové dávky, ktorými sú zvýšenie dôchodku pre bezvládnosť, zvýšenie dôchodku z titulu účasti na odboji a rehabilitáciách boli predchádzajúcimi legislatívnymi úpravami už zrušené a v roku 2004 budú tiež dobiehať len nároky z predchádzajúceho obdobia. Je predpoklad, že časť občanov, vyradených  z poberania nesystémových dávok, sa ocitne v hmotnej núdzi a bude poberať dávku sociálnej pomoci. Preto zostatok rozpočtovaných finančných prostriedkov na nesystémové dávky sa presunie do dávok sociálnej pomoci.
Výdavky kapitoly na sociálne dávky celkom sú rozpočtované vo výške 32,0 mld Sk.
Legislatívne zmeny v rezorte práce, sociálnych vecí a rodiny sa prejavili i v rovine príjmov kapitoly ministerstva. Rozpočtované príjmy kapitoly prevažne náhodného charakteru vo výške 12,7 mil. Sk sú rozšírené o delimitované príjmy odborov sociálnych vecí krajských úradov a detských domovov vo výške 55,2 mil. Sk, ako aj o predpokladanú výšku odvodov za neplnenie povinného zamestnania zdravotne ťažko postihnutých občanov organizáciami v sume 300,0 mil. Sk, ktoré v súčasnosti tvoria časť príjmov Národného úradu práce. Zo zdrojov EÚ sú v kapitole rozpočtované príjmy vo výške 1 273,4 mil. Sk.		
Z hľadiska vplyvu uvedených legislatívnych zmien nielen na štátny rozpočet, ale i na verejné financie je potrebné uviesť, že zrušenie Národného úradu práce zníži bilanciu verejného rozpočtu o 2 997,8 mil. Sk. Táto je však kompenzovaná rozpočtovaným prebytkom v Sociálnej poisťovni v bežnom roku vo výške 3 617,3 mil. Sk.	
B. Výdavky na pôdohospodárstvo
	Pôdohospodárstvo je rezortom, ktorého sa najvýraznejšie dotkne vstup do Európskej únie. Z toho dôvodu sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi značne modifikuje prístup k rozpočtovaniu výdavkov kapitoly ministerstva pôdohospodárstva. Zatiaľ čo v roku 2003 boli v zásade všetky výdavky kapitoly realizované z prostriedkov štátneho rozpočtu v  rozsahu 13,0 mld Sk, v roku 2004 by mali dosiahnuť 18,3 mld Sk. V tom sa bude štátny rozpočet podieľať sumou 11,5 mld Sk, prostriedky ES sumou 6,8 mld Sk. Zároveň sú pôdohospodárstvu k dispozícií zdroje z predvstupovej pomoci v objeme 1,5 mld Sk (vrátane spolufinancovania). V súhrne sa vytvára priestor pre to, aby pôdohospodárstvo (vrátane rozvoja vidieka) v roku 2004 disponovalo zdrojmi v objeme 19,8 mld Sk.
Rozpočtové vzťahy SR a Európskeho spoločenstva sú v návrhu rozpočtu kapitoly MP SR zahrnuté v súlade s vynegociovanými zmluvami. Objem doplatku priamych platieb je rozpočtovaný do výšky 50 % úrovne súčasných členských krajín EÚ, teda 5,8 mld Sk.
Príjmy kapitoly sa rozpočtujú v sume 8,4 mld Sk. Oproti roku 2003 sú vyššie o 6,4 mld Sk. Do tejto sumy je premietnuté zvýšenie príjmov z prostriedkov ES v sume 6,8 mld Sk. V príjmoch je súčasne premietnutý faktor zrušenia odvodov za odňatie poľnohospodárskej a lesnej pôdy na účely stavieb významných investícií a odvody týkajúce sa časti splátok za poskytnuté pôžičky z minulých rokov v sume  453,6 mil. Sk. 
Výdavky kapitoly spolu sa rozpočtujú v sume 18,3 mld Sk. 
Prehľad finančných prostriedkov rozpočtovaných v kapitole Ministerstva pôdohospodárstva SR podľa pôvodu zdrojov v mil. Sk v bežných cenách: 

Zdroj	2004	
Prostriedky  štátneho rozpočtu (vrátane výdavkov na spolufinancovanie)	11 506,9	
- bežné a kapitálové výdavky MP SR	3 167,1	
- doplatok k priamym platbám	5 777,0	
- rezerva na kurzové rozdiely a nezrovnalosti k priamym platbám a na rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF a na predfinancovanie programu SAPARD kde je konečným prijímateľom MP SR	291,0	
- rozvoj vidieka a štátna pomoc na účely usmerňovacej sekcie EAGGF	1 056,5	
- spolufinancovanie k rozvoju vidieka k záručnej sekcii EAGGF a usmerňovacej sekcii EAGGF 	1 215,3	
Prostriedky ES 	6 760,8	
- trhovo orientované  výdavky  	798,0	
- priame platby	1 003,0	
- rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF	4 014,0	
- rozvoj vidieka z usmerňovacej sekcie EAGGF	    940,1	
- príspevok na usmerňovanie rybolovu z usmerňovacej sekcie EAGGF	      5,7	
Spolu pre kapitolu MP SR 	18 267,7	

Prostriedky predvstupových fondov z Európskych spoločenstiev sa predpokladajú v sume 1 264,4 mil. Sk (z toho PHARE 209,4 mil. Sk a SAPARD 1 055,0 mil. Sk). Nerozpočtujú sa v kapitole, ale sú vykazované v bilancii Národného fondu. Okrem týchto prostriedkov sa v kapitole VPS rozpočtuje 231,0 mil. Sk (z toho PHARE 175,0 mil. Sk a SAPARD 56,0 mil. Sk) na spolufinancovanie predstupových fondov.
Bežné výdavky sa rozpočtujú v sume 15,4 mld Sk. Ich objem je podmienený prijatím jednotlivých opatrení v rámci Plánu rozvoja vidieka a Sektorového operačného programu. Z týchto sa na podporu podnikateľov rozpočtuje 7 653,2 mil. Sk. Kapitálové výdavky sa rozpočtujú v objeme 2 909,6 mil. Sk (z toho prostriedky ES v objeme 1 642,2 mil. Sk).
Prostriedky na vodné hospodárstvo v sume 431,1 mil. Sk, ktoré sa majú delimitovať do ministerstva životného prostredia, sa rozpočtujú ako nealokované prostriedky v rámci ministerstva pôdohospodárstva.

	C. Výdavky na školstvo
1. Regionálne školstvo
V roku 2004 sa na regionálne školstvo vynaložia prostriedky štátneho rozpočtu v rozsahu 38 687,3 mil. Sk. V porovnaní s rokom 2003 uvedené výdavky zaznamenávajú rast indexom 105,7. Zásadne sa pritom menia toky finančných prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie regionálneho školstva, keď prevažujúci podiel výdavkov na regionálne školstvo v sume 29 580,7 mil. Sk  je smerovaný užívateľom prostredníctvom kapitoly Ministerstva školstva SR. Okrem výdavkov na prevádzku a investície všetkých typov regionálnych škôl a ich správu v sume 28 988,3 mil. Sk sa v  rámci výdavkov tejto kapitoly ďalej rozpočtujú  výdavky  v sume 200 mil. Sk na učebnice a  v sume 392,4 mil. Sk na projekt Infovek.
 Rozpočet bežných výdavkov obsahuje aj výdavky na 712 pracovníkov novovytvorených krajských školských úradov, z ktorých 490 bude delimitovaných z kapitoly MŠ SR k 1. júlu 2004 v súvislosti s ďalším prechodom pôsobnosti na orgány samosprávy. 
V rámci rozpočtu kapitálových výdavkov v sume 806,9 mil. Sk sú v súlade s pripravovaným zákonom o financovaní ZŠ, SŠ a školských zariadení sú v kapitole ministerstva školstva  osobitne vyčlenené kapitálové výdavky na havárie v sume 164,7 mil. Sk  a na celoštátne a nadregionálne projekty v sume 300 mil. Sk.
V roku 2004 sa rezerva, doteraz rozpočtovaná podľa zákona č. 506/2001 Z.z. o financovaní školstva v kapitole Všeobecná pokladničná správa, navrhuje rozpočtovať podľa vyššie uvedeného návrhu zákona o financovaní ZŠ, SŠ a školských zariadení v kapitole ministerstva školstva vo výške 1 050,8 mil. Sk 
V porovnaní s rokom 2003 dochádza z titulu reformy verejnej správy k zvýšeniu rozpočtu výdavkov rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva  SR o 28 988,3 mil. Sk. 
Cez kapitolu Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC budú použité finančné prostriedky v sume 9 050,4 mil. Sk, z toho 7 631,0 mil. Sk bežných výdavkov a 1 419,4 mil. Sk kapitálových výdavkov. Ide o bežné výdavky súvisiace s financovaním  školských zariadení v pôsobnosti samospráv obcí a  VÚC a kapitálové výdavky na zabezpečenie realizácie prevažne rozostavaných investičných akcií škôl a školských zariadení v sume 1 182,0 mil. Sk a prostriedky na dokončovanie objektov bývalej KBV v sume 237,4 mil. Sk.  Spôsob finančného zabezpečenia je v súlade s návrhom zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Štruktúra výdavkov vynaložená podľa jednotlivých oblastí je nasledovná:
-bežné výdavky na školskú štátnu správu v sume 			     236,6 mil. Sk, 
v tom : - mzdy a odvody 172,3 mil. Sk
            - vecné výdavky vrátane odstupného 64, 3 mil. Sk,
-bežné výdavky pre školy a školské zariadenia, vrátane súkromných a
 cirkevných, v sume 								35 117,3 mil. Sk                                  
v tom : - mzdy, a odvody 27 491,4 mil. Sk 
            - vecné výdavky 7 625,9 mil. Sk
                         z toho na : -  učebnice  200,0 mil. Sk
                                           -  Infovek    242,4 mil. Sk
Mzdy a odvody pre školy a školské zariadenia sú prevažne súčasťou bežných transferov a v tomto majú len informatívny charakter. 
- kapitálové výdavky  v sume 						2 282,5 mil. Sk   
- z toho na : - havárie 164,7 mil. Sk
                    - celoštátne a nadregionálne projekty 300 mil. Sk
                    - Infovek   150 mil. Sk
- zákonná rezerva v sume 							1 050,8 mil. Sk.
Vecné výdavky na prevádzku regionálneho školstva sa navrhujú v roku 2004 v objeme 7 383,6 mil. Sk. V uvedenej čiastke je obsiahnutý podiel z rezervy a naopak, nie sú zohľadnené výdavky prierezového charakteru v rozsahu 442,4 mil. Sk (Infovek a učebnice). Oproti upravenému rozpočtu 2003 vrátane dofinancovania v sume 6 588,6 mil. Sk predstavujú nárast (na porovnateľnej báze) o 795,0 mil. Sk indexom 112,0. 

Výdavky na regionálne školstvo (v mil. Sk):
	Rozpočet 2003	Upravený rozpočet 2003*	Rozpočet 2004                                                                         	Rozdiel	Nárast 	
1	2	3	4	4-3	4/3	
Bežné výdavky	33 597,1	34 394,2	  36 404,8	2 010,6	5,8 %	
Kapitálové výdavky	 2 371,8	 2 181,7	  2 282,5  **	    100,8	 4,6 %	
 Spolu	35 968,9	36 575,9	38 687,3   	2111,4	5,7 %	
*  vrátane premietnutia zvýšenia výdavkov na dofinancovanie v sume 756,0 mil. Sk, z toho 150 mil. Sk presunom z kapitálových výdavkov z kapitoly Súhrnný finančný vzťah;
** vrátane 56,3 mil. Sk presunutých z kapitol KÚ do kapitoly Ministerstva vnútra SR (2 rozostavané objekty škôl). 
V raste bežných výdavkov regionálneho školstva v roku 2004 o 5,8 %, z toho vecných výdavkov  o 12,0 % nie je zohľadnený očakávaný pokles počtu žiakov základných a stredných škôl, ktorý sa predpokladá v roku 2004 v rozsahu 3,5 %.

Kapitálové výdavky na regionálne školstvo ( tis. Sk) 
            U k a z o v a t e ľ	Návrh kapitálových výdavkov na rok 2004	
Regionálne školstvo spolu:	2 282 539	
v tom  rozpočtovaných v kapitolách:		
Ministerstvo školstva SR
z toho: Infovek  	806 922
150 000	
Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC
z toho: Komplexná bytová výstavba	1 419 367
237 400	
Ministerstvo vnútra SR- presun z KÚ	56 250	

2. Výdavky na verejné vysoké školy 	
Od roku 2003 sa rozpočtujú výdavky na vysoké školstvo v pôsobnosti Ministerstva školstva SR po ich transformácii na verejné vysoké školy prostredníctvom bežného a kapitálového  transferu. 
Zákonom  o vysokých školách sa zároveň vytvorili predpoklady pre viaczdrojové financovanie vysokoškolského vzdelávania, zvýšila sa právomoc vysokých škôl rozpísať výdavky na príslušné fakulty podľa vlastných zámerov a potrieb, ale aj zodpovednosť za efektívne použitie týchto prostriedkov bez vzniku zadlženosti. 
Bežný transfer pre 19 verejných vysokých škôl v roku 2003 dosiahne objem 7 814,5 mil. Sk (vrátane zdrojov, ktoré budú čerpať z VPS). Na rok 2004 sa navrhuje transfer na úrovni 8 500,7 mil. Sk (vrátane VPS v sume 62,0 mil. Sk). Medziročné zvýšenie bežného transferu o 686,2 mil. Sk odráža aj metodickú zmenu rozpočtovania výdavkov v Agentúre na podporu vedy a techniky  (- 21,9 mil. Sk)  a  zmenu sadzieb poistného za zamestnávateľov do poistných fondov  (-122,3 mil. Sk). Oproti porovnateľnej základni roku 2003 sa v roku 2004 na zabezpečenie vzdelávacieho procesu verejných vysokých škôl zvyšujú bežné výdavky o 834,4 mil. Sk (rast indexom 110,7). 
Kapitálové výdavky pre verejné vysoké školy sa navrhujú v sume 1,0 mld Sk.
Ďalším disponibilným zdrojom financovania  verejných vysokých škôl sú ich výnosy z hlavnej a podnikateľskej činnosti (vlastné výkony), tuzemské a zahraničné granty spolu  v sume cca 1,1 mld Sk (aj bez vplyvu školného podľa pripravovanej novely vysokoškolského zákona). 
	Všetky typy škôl a školských zariadení z úseku regionálneho školstva, ako aj verejné vysoké školy môžu v roku 2004 čerpať na svoje projekty ďalšie prostriedky zo štrukturálnych fondov ES v sume 300,1 mil. Sk. 

D. Výdavky na zdravotníctvo
	V roku 2004 sa pre zdravotníctvo (vrátane kapitoly Súhrnný finančný vzťah  k obciam a VÚC) vyčleňujú zo štátneho rozpočtu zdroje v celkovej výške 23,2 mld Sk, z toho pre kapitolu Ministerstva zdravotníctva SR  suma 22,8 mld Sk a pre obce a VÚC suma 0,4 mld Sk.  	
Celkové výdavky kapitoly ministerstva zdravotníctva sa rozpočtujú vo výške 22,8 mld Sk. V porovnaní s rozpočtom v roku 2003 je navrhovaná výška prostriedkov ovplyvnená v dôsledku systémových zmien vyplývajúcich z návrhu zákona o sociálnom poistení vo výške  cca 1,0 mld Sk v rámci poistného plateného štátom a účelovo viazanou sumou  501,3 mil. Sk na krytie výdavkov súvisiacich s kúpeľnou starostlivosťou. V týchto položkách ide o zvýšenie kapitoly len z titulu náhrady výpadku iných zdrojov a finančného zabezpečenia krytia nových úloh. 
Na zabezpečenie financovania prevádzky klinických pracovísk lekárskych a ošetrovateľských fakúlt bolo z rozpočtu kapitoly vyčlenených 250 mil. Sk. O uvedenú sumu sa zvýšili výdavky v kapitole ministerstva školstva. Splácanie zahraničného kapitálového úveru pre Slovenský ústav srdcových a cievnych chorôb v sume 157,8 mil. Sk sa v roku 2004 zabezpečuje prostredníctvom štátneho dlhu. Uvedené faktory znižujú rozpočet kapitoly zdravotníctva. 
Po zohľadnení uvedených faktorov sa na porovnateľnej báze rozpočtujú výdavky pre kapitolu zdravotníctva indexom 108,5 (po zohľadnení predpokladanej úrovne čerpania úveru Svetovej banky v roku 2003).
                                                                                                                              v mil. Sk
                                                      Rozpočet 2003                    Rozpočet 2004              Rozdiel       
Výdavky na zdravotníctvo 
celkom (vrátane obcí a VÚC)         20 705,6                           23 147,0                      2 441,4
z toho:
-Poistné platené štátom                   16 054,3                            18 059,5                      2 005,2
-Bežné výdavky (bez poistného          2 249,4                             2 779,6                        530,2
  plateného štátom)
  v tom:
  úver od SB (TAL)                                400,0                                 302,0                         - 98,0
-Kapitálové výdavky                          2 401,9                              2 307,9                        - 94,0               
  z toho:
  úver od SB (SECAL)                             *                                       630,0                        630,0
  obce a VÚC                                            *                                       394,3                        394,3

V rámci poistného plateného štátom, ktoré je rozpočtované v celkovej výške 18,1 mld
Sk je kompenzovaný vplyv predpokladanej účinnosti navrhovaných zákonov  v sociálnej sfére. V dôsledku ich účinnosti sa predpokladá výpadok príjmov v systéme zdravotného poistenia, ktoré plynuli z platieb NÚP za evidovaných nezamestnaných poberajúcich podporu v nezamestnanosti a od orgánov príslušných na výplatu peňažných dávok nemocenského poistenia počas pracovnej neschopnosti poistenca. Poistné platené štátom predstavuje platbu 14 % z vymeriavacieho základu 3 464 Sk, t.j. 485 Sk na jedného poistenca a vytvára predpoklad pre posilňovanie finančných tokov poskytovateľom zdravotnej starostlivosti cez systém zdravotného poistenia.
V rámci kapitálových výdavkov sa pre VÚC a obce rozpočtuje celková suma 394,3 mil. Sk, z ktorej je na splátky prístrojovej techniky určená suma 112,1 mil. Sk, na havárie sa vyčleňuje suma 46,3 mil. Sk a pre stavby s rozpočtovým nákladom pod 40,0 mil. Sk (v zmysle uznesenia vlády č. 408/2003 k návrhu riešenia zabezpečenia zdravotníckej výstavby a výuky) prostriedky v úhrnnej výške 67,9 mil. Sk. Pre individuálne stavby je rozpočtovaných celkom cca 168,0 mil. Sk, a to pre nemocnice s poliklinikou vo Vranove nad Topľou, v Humennom a v Liptovskom Mikuláši. Uvedené stavby boli vybrané v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva SR. V nadväznosti na uznesenie vlády SR č. 408/2003, ktorým uložila ministrovi zdravotníctva prehodnotiť z hľadiska siete zdravotníckych zariadení potrebu dokončenia výstavby rozostavaných stavieb zdravotníckych zariadení s celkovými aktuálnymi nákladmi nad 40 mil. Sk sa  po dohode s ministerstvom zdravotníctva  financovanie ostatných stavieb zo štátneho rozpočtu zastavuje.
	Kapitálové  výdavky  ministerstva  zdravotníctva  sú   rozpočtované v celkovej výške 1 913,6 mil. Sk. V rámci tejto sumy je vytvorený i priestor na realizáciu úveru od Svetovej banky (časť SECAL) vo výške  630,0 mil. Sk, prostredníctvom ktorého sa predpokladá smerovanie kapitálových prostriedkov do zdravotníckych zariadení zapojených v projekte.
E. Výdavky na životné prostredie 
V návrhu rozpočtu celkových výdavkov pre životné prostredie sú výdavky v porovnaní s rokom 2003 vyššie o 240,6 mil. Sk V týchto celkových zdrojoch sú premietnuté zdroje zabezpečené v kapitole ministerstva životného prostredia, kapitole VPS a z prostriedkov z EÚ. Výdavky na životné prostredie boli zásadne zvýšené už v rozpočte na rok 2003. Výrazná dynamika zdrojov vyčlenených na životné prostredie vyplýva najmä z porovnania rokov 2004 a 2002, z ktorého vyplýva zvýšenie o 1,4 mld Sk. 

Vývoj výdavkov kapitoly Ministerstva životného prostredia SR:
v tis. Sk
	schválený ŠR	Návrh ŠR	Rozdiel ’04 - ’02	
	2002	2003	2004		
Výdavky kapitoly celkom	2 250 058	2 637 372	2 577 586 	327 528	
VPS	364 492	662 187	446 286	81 794	
ŠR celkom	2 614 550	3 299 559	3 023 872	409 322	
Zdroje EÚ – predvstupové fondy	660 170	1 149 111	1 097 918	437 748	
Zdroje ES – povstupové fondy	-	-	567 450	567 450	
S p o l u	3 274 720	4 448 670	4 689 240	1 414 520	

	F. Výdavky na bytovú výstavbu
Na  realizáciu bytovej politiky v roku 2004 sa navrhujú výdavky v sume  7 119,4 mil. Sk.
Najdynamickejší rast sa predpokladá v štátnom príspevku na hypotekárne úvery (o 52,7 %), čo v absolútnom vyjadrení znamená 257,2 mil. Sk, a to aj napriek zníženiu štátneho príspevku v hypotekárnom úverovaní na 1 %. V návrhu zákona o štátnom rozpočte je zapracovaný návrh na zníženie štátnej prémie v stavebnom sporení na 1500 Sk. 
Pre Štátny fond rozvoja bývania sa navrhujú bežné transfery v sume 2 519,4 mil. Sk, ktoré budú použité na výstavbu a kúpu bytu (1 999,4 mil. Sk), na obnovu bytových domov (475,0 mil. Sk) a na výstavbu zariadení sociálnych služieb (45,0 mil. Sk).
V rámci programu podpory rozvoja bývania sa navrhujú bežné transfery v objeme 1 275,0 mil. Sk. V tom na  obstarávanie  nájomných  bytov  vo  verejnom nájomnom sektore 1 025,0 mil. Sk (z toho 180,0 mil. Sk na podporu výstavby bytov v rómskych osadách), na prípravu územia pre bývanie a na výstavbu technickej vybavenosti 140,0 mil. Sk, na odstraňovanie systémových porúch bytových domov 100,0 mil. Sk a na bankové záruky na rozvoj bývania 10,0 mil. Sk.

	Prehľad výdavkov podľa jednotlivých prvkov bytovej politiky je v nasledovný:

(v tis. Sk)

Roky	Upravený rozpočet 2003	Návrh rozpočtu 2004	
Rozdiel	

Štátny fond rozvoja bývania	
2 490 001	
2 519 400	
+ 29 399	

Program rozvoja bývania (MVRR SR)	
1 194 920	
1 275 000	
+ 80 080	

Obstarávanie služobných bytov	
215 400	
0	
- 215 400	

Štátna prémia v stavebnom sporení	
2 672 191	
2 580 000	
- 92 191	

Štátny príspevok k hypotekárnym úverom	
487 809	
745 000	
+ 257 191	

Sumár	
7 060 321	
7 119 400	
+ 59 079	

G. Výdavky na železnice 
V železničnej doprave na financovanie výkonov vo verejnom záujme a na kombinovanú dopravu  sa navrhujú rozpočtovať bežné transfery na úrovni roku 2003 v sume 6 650,0 mil. Sk. 
Na modernizáciu železničných dopravných ciest sa navrhuje vyčleniť zo štátneho rozpočtu 1,2 mld Sk a zo štrukturálnych operácii z Európskej únie 0,4 mld Sk.  Zo zdrojov ISPA by malo smerovať do železníc 1,8 mld Sk z prostriedkov Európskej únie a zo zdrojov rozpočtovaných v kapitole VPS sa na spolufinancovanie projektov, ktoré budú smerovať do železníc, použije 1,5 mld Sk. Spolu sa tak vytvára priestor na modernizáciu železničnej infraštruktúry v objeme 4,9 mld Sk, čo je viac oproti roku 2003 o 2,4 mld Sk.
Prehľad o zdrojoch financovania  v porovnaní s rokom 2003 je nasledovný v mil. Sk:

U k a z o v a t e ľ	Upravený rozpočet 2003	Návrh 2004	Rozdiel 2004-2003	
Kapitálové výdavky zo ŠR	350,0	1 150,0	800,0	
Kapitálové výdavky z VPS	1 136,2	1 532,9	396,7	
ISPA z Európskej únie	984,2	1 799,7	815,5	
Štrukturálne operácie z prostriedkov EÚ	0,00	398,5	398,5	
S p o l u	2 470,4	4 881,1	2 410,7	

H. Výdavky na vedu a techniku
Pri posudzovaní celkového objemu zdrojov vynakladaných na vedu a techniku je potrebné zohľadniť, že rozpočet Ministerstva školstva SR na vedu a techniku nie je zaťažený osobitným príspevkom SR na VI. Rámcový program EÚ pre výskum a technický rozvoj (ktorý sa v roku 2003 rozpočtoval v sume 500,0 mil. Sk). Vo výdavkoch nie sú zohľadnené ani prostriedky z rozpočtu Európskych spoločenstiev určené na výskum a vývoj (realizované v rámci vnútorných politík), ktoré môžu dosiahnuť až 450 mil. Sk.         
Aj bez zohľadnenia uvedených skutočností (spolu kvantifikovaných v objeme takmer 1,0 mld Sk) sa výdavky na vedu a techniku navrhujú v sume 4,0 mld Sk, čo je o 311,7 mil. Sk viac ako v roku 2003. Výdavkami na vedu a techniku sa zakladá medziročný rast o 8 %, čo značne prekračuje rastové relácie v iných oblastiach. 
Medziročný nárast výdavkov sa premieta najmä vo výdavkoch na výskum a vývoj na vysokých školách (o 310,2 mil. Sk), v organizáciách Slovenskej akadémie vied (o 197,2 mil. Sk). Zvyšujú sa tiež výdavky na úlohy výskumu a vývoja podporované Agentúrou na podporu vedy a techniky (o 100,0 mil. Sk) pri súčasnom znížení výdavkov na výskum v oblasti zdravotníctva (o 101,9 mil. Sk) priemyselný výskum a vývoj (o 95,2 mil. Sk), výskum a vývoj v oblasti poľnohospodárstva (o 89,1 mil. Sk). Uvedené zmeny vyplynuli najmä z uplatňovania nového modelu financovania vedy a techniky (podľa zákona č. 132/2002 Z.z. o vede a technike) a koncepcie štátnej vednej a technickej politiky. 
Programová alokácia výdavkov na vedu a techniku bola koordinovaná Ministerstvom školstva SR.
Polovica výdavkov na vedu a techniku (2,0 mld Sk) smeruje na financovanie programov v gescii Ministerstva školstva SR. V tom na medzirezortný Národný program rozvoja vedy a techniky 1,0 mld Sk a na programy Vysokoškolské vzdelávanie a veda, resp. Národný program výchovy, vzdelávania a mládeže 1,0 mld. Sk. 
Výdavky na program výskumu a vývoja v gescii SAV sa navrhujú v sume 1,2 mld Sk.
Výdavky na výskum a vývoj v gescii ostatných správcov rozpočtových kapitol sa navrhujú v sume 0,8 mld Sk. Sú určené najmä na programy podpory výskumu a vývoja v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva SR, Ministerstva pôdohospodárstva SR, Ministerstva obrany SR, Ministerstva zdravotníctva SR a na programy výskumu a vývoja v pôsobnosti ostatných rozpočtových kapitol na tvorbu a implementáciu ich politík, rozvoj všeobecných verejných služieb a v oblasti bezpečnosti a obrany štátu. 
	I. Výdavky na obranu
	Ministerstvo obrany by malo v roku 2004 disponovať zdrojmi v objeme 24,3 mld Sk, čo smeruje k 1,9 % predpokladanej tvorby HDP. Z toho 1 mld Sk predstavuje deblokácia zahraničného dlhu. Zo štátneho rozpočtu sa pre ministerstvo obrany navrhuje vyčleniť 23,3 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 1,7 mld Sk (resp. 7,7 %). 
	Výdavky na NP PRENAME sa v príslušných kapitolách rozpočtujú na úrovni roku 2003 (t.j. 1 275,0 mil. Sk, z toho 1,0 mld Sk v rozpočte ministerstva obrany). 

Odpočet plnenia Programového vyhlásenia vlády SR v časti Reforma verejných financií

Jednou z najvýznamnejších úloh vlády bude reforma verejných financií. Vláda pripraví komplexnú analýzu zadlženosti verejného sektora. Cieľom fiškálnej politiky vlády bude zníženie podielu verejného dlhu na hrubom domácom produkte počas volebného obdobia.  
Reforma verejných financií spočíva v zásadnom prehodnotení rozpočtových príjmov, výdavkov a ich riadenia. Stratégiu reformy riadenia verejných financií vláda schválila v apríli 2003. Projekt sa realizuje v spolupráci so Svetovou bankou a je rozvrhnutý na obdobie rokov 2003-2006. V auguste 2003 bola so Svetovou bankou podpísaná zmluva o pôžičke na tento projekt. Na príjmovej strane reforma prináša zmenu štruktúry a zníženie daní a sociálnych odvodov. Priestor na ich zníženie, pri súčasnom poklese deficitu verejných financií, vytvorí realizácia reforiem v najvýznamnejších výdavkových oblastiach, ktorými sú sociálny systém, zdravotníctvo a školstvo. 
Štátny záverečný účet za rok 2002 obsahuje okrem informácie o oficiálnom dlhu vlády aj analýzu rizika vyplývajúceho z poskytnutých štátnych záruk a analýzu ostatnej zadlženosti verejnej správy, konkrétne Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu, štátnych rozpočtových organizácií, príspevkových organizácií Ministerstva zdravotníctva SR a zdravotných poisťovní. Komplexná analýza zadlženosti verejného sektora bude obsahom štátneho záverečného účtu za rok 2003, ktorý bude do vlády predložený v máji 2004. 
Predvstupový ekonomický program, ktorý vláda schválila v júni 2003, predpokladá v nasledujúcich rokoch mierne zvýšenie verejného dlhu bez vplyvu príjmov z privatizácie (zo 45,7% HDP v roku 2004 na 48,5% HDP v roku 2006), ktoré bude v najväčšej miere tvorené deficitmi štátneho rozpočtu. Zároveň sa však budú v rokoch 2004-2006 kumulovať prebytky vo fondoch Sociálnej poisťovne v úhrnnom objeme cca. 23 mld. Sk (1,5% HDP). Ak sa privatizačné príjmy využijú v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR na splatenie záväzkov štátu, je reálne očakávať pokles podielu verejného dlhu na HDP.

Vláda bude realizovať opatrenia zamerané na zvýšenie efektívnosti využívania verejných zdrojov. V prvej časti volebného obdobia sa bude sústreďovať na zníženie deficitu verejných financií tak, aby táto oblasť nebola prekážkou pre vstup Slovenska do eurozóny. Politika zameraná na zníženie deficitnosti verejných financií vytvorí spolu s reformami v najvýznamnejších výdavkových rezortoch priestor na zníženie odvodov a priamych daní. Vláda bude pokračovať v znižovaní miery prerozdeľovania prostredníctvom verejných financií. Vláda bude analyzovať možnosti zavedenia rovnej dane. 
Znižovanie deficitu verejných financií bude pokračovať aj v roku 2004 v súlade so schváleným zámerom obsiahnutým v Predvstupovom ekonomickom programe, pričom oproti roku 2002 poklesne deficit o 3,3 percentuálneho bodu HDP (zo 7,2% na 3,9% HDP). V horizonte roku 2006 je reálne vzhľadom na predpokladaný priaznivý makroekonomický vývoj dosiahnuť deficit verejných financií neprevyšujúci hodnotu 3% HDP. Spolu so znižovaním deficitu klesá aj daňové a odvodové zaťaženie, ktoré sa medzi rokmi 2002 a 2004 zníži celkom o 2,1 percentuálneho bodu HDP (z 31,2% na 29,1% HDP). Rovnaký vývoj zaznamenáva aj miera štátneho prerozdeľovania, keď podiel verejných výdavkov na HDP sa v roku 2004 na porovnateľnej báze (t.j. bez vplyvu zdrojov odvedených do rozpočtu EÚ na výdavkovú stranu štátneho rozpočtu) medziročne zníži o 3,9 percentuálneho bodu (zo 42,9% HDP na 39,0% HDP). Zavedenie rovnej dane z príjmu je súčasťou komplexnej daňovej reformy, s navrhovanou účinnosťou od januára 2004. 

Základným prvkom reformy verejných financií bude zavedenie tvrdého rozpočtového obmedzenia v celom okruhu verejných financií. Výsledkom bude, že v nijakej oblasti sa nespotrebuje viac zdrojov, ako na ňu bude vyčlenených v rozpočtoch, ktoré schváli NR SR, resp. jednotlivé samosprávne orgány. Zavedením tvrdého rozpočtového obmedzenia dôjde k zastaveniu zadlžovania rôznych inštitúcií verejného sektora, ako sú napríklad železnice, zdravotníctvo, či STV a SRo. Vláda bude hľadať spôsoby legislatívnej úpravy, aby v Národnej rade SR neboli prijímané zákony s nekrytými rozpočtovými dôsledkami.
V roku 2003 bola posilnená finančná disciplína vo verejnom sektore, výrazne sa napríklad obmedzila tvorba nového dlhu v rezorte zdravotníctva a zastavilo sa ďalšie zadlžovanie ŽSR. Rozpočet na rok 2004 zakladá tvrdé rozpočtové obmedzenie v celom okruhu verejných financií, vrátane ŽSR, STV, SRo, zdravotníckych zariadení a regionálneho školstva. Ministerstvo financií SR bude hľadať spôsoby ako zamedziť negatívnemu vplyvu prijímania nových zákonov na rozpočtové hospodárenie štátu a premietne ich do návrhu novely zákona o rozpočtových pravidlách, ktorý bude predložený do vlády v marci 2004.

Podstatným posilnením úlohy programového rozpočtovania a jednoznačným definovaním väzieb medzi cieľmi jednotlivých programov a ich nákladmi sa  zvýši transparentnosť a efektívnosť využívania verejných zdrojov. Programové rozpočtovanie zároveň umožní kvalitnejšie hodnotenie výsledkov vládnej politiky v jednotlivých oblastiach. Vláda bude pri riadení verejných financií postupne posilňovať význam strednodobého rozpočtového výhľadu.
Štátny rozpočet na rok 2004, s výnimkou dvoch prerozdeľovacích kapitol, je zostavený v plnej programovej štruktúre, čo dáva podstatne lepší obraz o spôsobe využívania prostriedkov štátneho rozpočtu. Aktuálne zmeny v metodike programového rozpočtovania vytvárajú predpoklady pre zvýšenie efektívnosti rozdeľovania verejných zdrojov. Neuspokojivý pokrok bol zatiaľ dosiahnutý pri definovaní zámerov, cieľov a merateľných ukazovateľov jednotlivých programov a ich častí. Zvýšenie kvality v tejto oblasti spolu s dopracovaním metodiky hodnotenia plnenia programov a cieľov preto zostáva jednou z hlavných výziev pre prípravu rozpočtu na rok 2005. Súčasťou rozpočtu na rok 2004 je aj základný rozpočtový rámec na nasledujúce dva roky. Rozpočet verejných financií na rok 2005 bude zostavený už ako viacročný, spolu s konkrétnymi rozpočtami na roky 2006 a 2007. 

Rozpočet celého okruhu verejných financií bude zostavovaný v metodike Európskej únie.  
Viaceré úpravy súvisiace s aplikáciou metodiky ESA95 v rozpočtovom procese boli predmetom aktuálnej novely zákona o rozpočtových pravidlách. Predkladaný návrh rozpočtu je zostavený v súlade s princípmi metodiky ESA95, pričom poskytuje v zásade ucelený a neskreslený pohľad na vývoj hospodárenia verejných financií. I keď výdavky rozpočtu sú z hľadiska metodiky ESA95 očistené o všetky významné položky so skresľujúcim vplyvom, ostáva doriešiť časovo rozlíšené vykazovanie niektorých výdavkových položiek a príjmov. Ministerstvo financií SR pracuje na tom, aby všetky príjmy a výdavky verejných financií boli v roku 2005 vykazované na akruálnom princípe.

Vláda vytvorí legislatívne, administratívne a kontrolné mechanizmy pre efektívne čerpanie zdrojov z fondov EÚ. Tie budú súčasťou rozpočtu verejných financií SR. 
V auguste 2003 predložilo Ministerstvo financií SR do vlády Koncepciu financovania projektov podporovaných z predvstupových fondov, štukturálnych fondov a Kohézneho fondu na roky 2004-2006 a v októbri 2003 predloží aktualizáciu Koncepcie finančného riadenia štrukturálnych fondov a Koncepcie finančného riadenia Kohézneho fondu. Predkladaný návrh štátneho rozpočtu obsahuje zdroje z fondov EÚ dostupné Slovenskej republike pre rok 2004, vrátane zabezpečenia finančných prostriedkov potrebných na národné spolufinancovanie z verejných zdrojov. Celý systém čerpania a finančného riadenia zdrojov z fondov EÚ bude dopracovaný tak, aby bol funkčný k 1. januáru 2004.

Vláda rešpektuje, že samospráva má právo na vlastné finančné zdroje, s ktorými disponuje na základe právomocí a zodpovedností, pričom objem vlastných zdrojov má byť úmerný pôsobnosti. V súvislosti s týmto vláda posilní postavenie, ale aj zodpovednosť územnej samosprávy pri poskytnutí služieb občanovi decentralizáciou verejných financií. Posilní vlastné daňové príjmy obcí a stanoví vlastné daňové príjmy vyšších územných celkov, pričom bude dbať na to, aby z tohto dôvodu neprišlo k zvýšeniu celkového daňového zaťaženia občanov a podnikateľských subjektov. Naplnenie cieľa vláda uskutoční predložením osobitného predpisu (zákona) obsahujúceho vymedzenie a štruktúru daňových príjmov obcí a vyšších územných celkov a kritériá ich prerozdeľovania do rozpočtov obcí a vyšších územných celkov. Zákon prispeje k stabilizácii príjmov územnej samosprávy.
Vyrovnávanie rozdielov vlastných daňových príjmov obcí a vyšších územných celkov, ktoré sa prejavia v rôznej daňovej sile obcí a vyšších územných celkov, bude vláda riešiť novým systémom horizontálneho finančného vyrovnávania. Tento systém rešpektujúci princípy spravodlivosti, solidarity a motivácie bude upravený osobitným zákonom, ktorý vláda predloží NR SR po rozhodnutí o rozsahu presunu kompetencií z orgánov štátnej správy na orgány obcí a vyšších územných celkov.
Vláda SR predloží nový zákon o rozpočtových pravidlách a pravidlách rozpočtového hospodárenia územnej samosprávy. Jeho cieľom bude úprava postavenia a obsahu rozpočtov územnej samosprávy, ich zostavovanie, pravidlá hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami, úprava zriaďovania a zakladania právnických osôb a hospodárenie združení územnej samosprávy. Zákon sprehľadní pravidlá pre plnenie úloh prenesených zo štátnej správy na územnú samosprávu a doplní sústavu zákonov týkajúcich sa územnej samosprávy. 
V priebehu roka 2003 sa dokončila daňová reforma a rozdelenie kompetencií medzi centrálnu vládu a miestne či regionálne samosprávy. V marci 2004 bude do vlády predložený zákon o rozpočtovom určení vybraných daní, ktorý bude komplexne riešiť problematiku posilňovania vlastných daňových príjmov obcí a vyšších územných celkov (vrátane horizontálneho vyrovnávania príjmov v prípade, že to bude potrebné). Zároveň s ním bude do vlády predložený aj samostatný zákon o rozpočtových pravidlách a pravidlách rozpočtového hospodárenia pre obce a vyššie územné celky. Oba zákony, ktoré jasne vymedzia finančné rámce a pravidlá rozpočtového hospodárenia samospráv, budú účinné od januára 2005.

Súčasťou reformy riadenia verejných financií bude aj zefektívnenie vzťahov medzi štátnym rozpočtom a ostatnými zložkami verejných financií, ako sú Sociálna poisťovňa, Národný úrad práce či zdravotné poisťovne. Vláda bude riadiť verejné financie ako jeden celok, s akceptovaním špecifického postavenia miestnej a regionálnej samosprávy, ktorých predstavitelia boli zvolení v demokratických voľbách. S cieľom zefektívnenia správy rozpočtových prostriedkov a správy finančných prostriedkov štátu vláda uskutoční kroky na urýchlené dobudovanie systému štátnej pokladnice.  
Reformné zámery obsiahnuté vo viacerých zákonoch, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v legislatívnom konaní, do veľkej miery rešpektujú tento cieľ Programového vyhlásenia vlády. Dochádza napríklad k integrácií Národného úradu práce a sociálnych odborov okresných úradov do špeciálnej miestnej štátnej správy. Novela zákona o rozpočtových pravidlách zavádza povinnosť pre ostatné zložky verejných financií prerokovať svoje rozpočty s Ministerstvom financií SR pred ich schválením v príslušných riadiacich orgánoch. Zároveň bola upravená informačná povinnosť miestnej a regionálnej samosprávy voči Ministerstvu financií SR o vývoji rozpočtového hospodárenia. Predkladaný rozpočet je zostavený ako rozpočet verejných financií, pričom cielená úroveň deficitu sa vzťahuje na všetky zložky verejnej správy. Štátna pokladnica bola zriadená v januári 2003 a jej prevádzka sa začne od januára 2004.

Súčasťou reformy verejných financií bude aj zásadné sprísnenie poskytovania štátnych záruk. Vláda bude využívať štátne záruky iba v nevyhnutných prípadoch na prefinancovanie splatných úverov so štátnymi zárukami, ak to umožní zákon o štátnej pomoci a ak hrozí realizácia záruk z prostriedkov verejných financií. V nevyhnutnom rozsahu vláda umožní prevzatie štátnych záruk na financovanie projektov, ak sa tým súčasne zabezpečí využitie zahraničných grantov a zdrojov z predvstupových a štrukturálnych fondov Európskej únie. Vláda tiež zabezpečí, aby úvermi a dlhopismi so štátnymi zárukami neboli nahradzované priame výdavky štátneho rozpočtu. Výsledkom tejto zásadnej zmeny v poskytovaní štátnych záruk bude postupné znižovanie objemu rizík vyplývajúcich zo štátnych záruk.
Vláda v roku 2003 neschválila poskytnutie žiadnej novej štátnej záruky. Aj v budúcnosti bude postupovať pri poskytovaní štátnych záruk obozretne, t.j. nebude poskytovať nové štátne záruky, pri ktorých hrozí riziko realizácie. Ministerstvo financií SR vypracovalo analýzu poskytovania štátnych záruk v období rokov 1996-2002, ktorú predložilo na rokovanie vlády v auguste 2003.

Obozretný prístup bude vláda realizovať aj v oblasti využívania príjmov z privatizácie, ktoré budú využívané len na zníženie verejného dlhu alebo na reformy dôchodkového  systému a školstva. 
V štátnom rozpočte ani v rozpočte Fondu národného majetku na rok 2004 sa nepočíta s využitím príjmov z privatizácie na krytie bežných výdavkov verejnej správy. Privatizačné príjmy budú, okrem pokrytia nákladov spojených s procesom privatizácie, slúžiť len na účely znižovania zadlženosti okruhu verejných financií.

Vláda vytvorí systémové legislatívne a inštitucionálne predpoklady pre riešenie medzipodnikovej zadlženosti a s ňou súvisiacich pohľadávok štátu a verejných inštitúcií. 
Novelou zákona o daniach z príjmu z mája 2003 sa vytvoril pružný rámec pre riešenie medzipodnikovej zadlženosti v súkromnej sfére. Súčasťou novej daňovej legislatívy s účinnosťou od januára 2004 je jeho aktualizácia v súlade so zásadami daňovej reformy. V septembri 2003 predložilo Ministerstvo financií SR do vlády novelu Colného zákona, ktorá rieši pružnosť práce s pohľadávkami colných úradov a novelu zákona o správe daní, ktorá vytvorí pružný rámec pre nakladanie s daňovými pohľadávkami. V systéme zdravotného poisťovníctva sa zmenou legislatívy dosiahne stav, kedy zdravotné poisťovne ako akciové spoločnosti budú môcť v plnej miere využívať zákonné možnosti na správu a vysporiadanie svojich pohľadávok a dlhov. Prácu s pohľadávkami v oblasti sociálneho poistenia rieši novela zákona o sociálnom poistení.

Vláda pripraví stratégiu riadenia štátneho dlhu, ktorej realizáciou príde k zníženiu nákladov  štátneho rozpočtu.
Vo februári 2003 vznikla Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity, ktorej hlavným cieľom je zefektívnenie riadenia štátneho dlhu. V októbri 2003 bude do vlády predložená Stratégia riadenia štátneho dlhu. Po jej schválení vládou Agentúra postupne preberie aktivity v  oblasti riadenia dlhu a bude zabezpečovať realizáciu tejto Stratégie.

Za účelom efektívnejšieho vynakladania verejných prostriedkov bude vláda naďalej skvalitňovať a zlepšovať systém verejného obstarávania uplatňovaním nových foriem, ako je spoločné obstarávanie viacerých obstarávateľov a elektronické obstarávanie. Uplatňovaním týchto foriem je predpoklad nielen zvýšiť úspory nákladov obstarávateľa na proces verejného obstarávania, ale aj zvýšenie priehľadnosti vynakladania finančných prostriedkov a súčasne obmedzenie možnosti korupcie.
V júli 2003 bol vo vláde schválený nový zákon o verejnom obstarávaní, ktorý je plne v súlade s normami Európskej únie. Zákonom sa do praxe zavádzajú spoločné pravidlá zverejňovania, spoločné pravidlá pre metódy verejného obstarávania, pravidlá pre technické hodnotenie a pravidlá pre účasť a prijatie ponuky a uzavretie zmluvy.

Vláda zabezpečí dobudovanie systému finančnej kontroly v štátnej správe v súlade so zákonom o finančnej kontrole s patričným dôrazom na kontrolu ex ante ako systému na predchádzanie porušovania finančnej disciplíny zo strany štátnych orgánov.
Usmernenie k zákonu o finančnej kontrole, ktorým sa spresňuje spôsob zavedenia priebežnej a predovšetkým predbežnej (ex-ante) finančnej kontroly v štátnej správe, vydalo Ministerstvo financií SR v januári 2003. Na uvedenú tému sa uskutočňujú kurzy a prednášky, na ktorých bolo do júna 2003 vyškolených 2 580 zamestnancov. V roku 2004 budú pokračovať kurzy a kontroly dodržiavania zákona o finančnej kontrole so zameraním na predbežnú (ex-ante) finančnú kontrolu.

	Rozpočtové vzťahy SR a Európskeho spoločenstva

1.	Príspevky SR do všeobecného rozpočtu ES  
Od 1. mája 2004 bude SR odvádzať do všeobecného rozpočtu EÚ svoje príspevky -vlastné  zdroje ES. 

Tabuľka č. 1: Predpokladaná kvantifikácia celkového dopadu príspevkov SR do rozpočtu ES
na štátny rozpočet SR v rokoch 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. Sk:
	vstup do EÚ k 1.5.2004	2005	2 006	
Tradičné vlastné zdroje	1 153	1 724	1 724	
Zdroj z  dane z pridanej hodnoty	1 445	2 322	2 426	
Zdroj z  hrubého národného produktu	6 812	10 322	10 573	
Podiel na korekcii Veľkej Británie	755	1 133	1 201	
Vlastné zdroje spolu	10 165	15 501	15 924	

V roku 2004 sa predpokladá výška odvodov do všeobecného rozpočtu ES vo výške        10 165 mil. Sk. SR pritom nebude v roku 2004 platiť odvody z produkcie cukru, tie sa začnú platiť až od roku 2005. 
Príspevky do všeobecného rozpočtu ES  (okrem odvodov z produkcie cukru)  predstavujú dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu, ktoré sa prejavuje znížením príjmov a zvýšením výdavkov štátneho rozpočtu. 

1.1. Zníženie príjmov štátneho rozpočtu
Tradičné vlastné zdroje v objeme 1 153 mil. Sk sa realizujú znížením príjmov štátneho rozpočtu. Náklady na výber tradičných vlastných zdrojov (25 % z celkových tradičných vlastných zdrojov) sa odpočítajú od celkovej hodnoty vybraných tradičných vlastných zdrojov a patria členskej krajine ES ako kompenzácia za ich výber.
Z hľadiska medziročného porovania sa príjmová stránka štátneho rozpočtu zníži o výnos cla za mesiace máj - december okrem tej časti, ktorá ostáva ako kompenzácia za jeho výber.

1.2. Zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu
Rozhodujúca časť príspevkov SR do rozpočtov ES sa bude realizovať prostredníctvom výdavkovej stránky rozpočtu.
Tieto príspevky v roku 2004 sa očakávajú v úhrnnej výške 9 012 mil.  Sk, ktoré je potrebné vyčleniť vo výdavkoch štátneho rozpočtu ako nový výdavkový titul.
2. Príjmy zo všeobecného rozpočtu ES 
Príjmami SR po vstupe do ES bude dobiehajúca predvstupová pomoc a povstupové príjmy.  
Predvstupová pomoc sa uskutočňuje prostredníctvom predvstupových fondov PHARE, ISPA a SAPARD.
Špeciálna kompenzácia, príjmy zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho záručného a usmerňovacieho fondu (ďalej len “EAGGF”), príjmy zo štrukturálnych operácií, príjmy z vnútorných politík ES, príjmy z Výskumného fondu pre uhlie a oceľ a z Finančného nástroja EEA sú povstupovými príjmami SR. 
Všetky nové programy budú pre pristupujúce krajiny otvorené automaticky od 1.1.2004 s tým, že  rozpočtové dopady budú aplikovateľné až po 1.5.2004. To znamená, že všetko, čo sa týka účasti nového členského štátu v danom programe, môže byť pripravené do 1.5.2004, ale platby z ES sa budú realizovať až po dátume nadobudnutia účinnosti Prístupovej zmluvy.   
Príjmy SR z ES sa v roku 2004 predpokladajú vo výške 24 053 mil. Sk.
V nadväznosti na príjmy zo všeobecného rozpočtu ES sa predpokladá zvýšenie príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2004 o 14 232 mil. Sk v nasledovnej štruktúre:
-     záručná sekcia EAGGF 		5 815 mil. Sk,
-	štrukturálne operácie 		5 477 mil. Sk,
-	špeciálna kompenzačná platba 	2 940 mil. Sk.
Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF a štrukturálnych operácií budú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu. Štrukturálne operácie majú neutrálny dopad na štátny rozpočet, príjmami zo záručnej sekcie EAGGF sa čiastočne nahrádzajú dotácie do poľnohospodárstva, čím dochádza k úspore výdavkov štátneho rozpočtu. Pre obe položky potrebné vyčleniť v príjmoch a výdavkoch štátneho rozpočtu nový príjmový a výdavkový titul.
Špeciálna kompenzačná platba nie je účelovo viazaná. Znamená to, že zvyšuje príjmy štátneho rozpočtu, no nie jeho výdavky. V roku 2004 bude osobitným príjmom kapitoly VPS.
Vnútorné politiky ES vo výške 1 858 mil. Sk a finančný nástroj EEA vo výške 592 mil. Sk budú mať charakter grantu. Nebudú prechádzať štátnym rozpočtom, ale budú smerované priamo konečným prijímateľom.
Predvstupová pomoc vo výške 7 371 mil. Sk sa nezaraďuje do štátneho rozpočtu, vykazuje sa v bilancii Národného fondu.
Tabuľka č. 2: Príjmy SR zo všeobecného rozpočtu ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk
Druh príjmu zo všeobecného rozpočtu ES	Príjmy z ES, ktoré sa zaraďujú do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu 	Príjmy z ES, ktoré sa nezaraďujú do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu 	Príjmy z ES celkom	
Záručná sekcia EAGGF 	5 815	-	5 815	
Štrukturálne operácie	5 477	-	5 477	
Špeciálna kompenzácia	2 940	-	2 940	
Vnútorné politiky ES 	-	1 858	1 858	
Finančný nástroj EEA	-	592	592	
Predvstupová pomoc	-	7 371	7 371	
Spolu	14 232	9 821	24 053	
Pohľadávka na priame platby	3 394	-	3 394	
Priame platby sú členským krajinám z rozpočtu ES vyplácané s ročným oneskorením, no z výdavkovej strany štátneho rozpočtu budú realizované už v roku 2004. Z tohto dôvodu vznikne v roku 2004 Slovenskej republike pohľadávka voči rozpočtu ES z titulu priamych platieb vo výške 3 394 mil. Sk.

2.1. Charakteristika príjmov ES zaradených do štátneho rozpočtu
Táto časť sa venuje príjmom zo všeobecného rozpočtu ES, ktoré budú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v zmysle § 5 a § 6 zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách. Všetky tieto príjmy, s výnimkou špeciálnej kompenzácie, sú rozpočtovo neutrálne. 

2.1.1. Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF
Príjmy v oblasti poľnohospodárstva hradené zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EAGGF) majú predovšetkým charakter dotácií na zachovanie poľnohospodárskej produkcie a využívanie poľnohospodárskej pôdy v rôznych oblastiach za rôznych podmienok a na podnecovanie exportu poľnohospodárskej produkcie mimo krajín ES. Uvedené prostriedky by mali čiastočne nahradiť dotácie zo štátneho rozpočtu v oblasti zachovania poľnohospodárskej produkcie. V rámci rozvoja vidieka zo záručnej sekcie EAGGF v súlade s nariadením Rady 99/1257/ES bude zabezpečovaná podpora oblastí Cieľa 2 (Bratislavský kraj) pre opatrenia, ktoré sú oprávnené na financovanie zo štrukturálnych fondov.    

Tabuľka č. 3: Odhad príjmov SR zo záručnej sekcie EAGGF
v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	
Trhovo orientované výdavky	798	
Priame platby	-	
Rozvoj vidieka	5 017	
Záručná sekcia EAGGF spolu 	5 815	

2.1.2. Štrukturálne operácie
Štrukturálne operácie sú zamerané na podporu rozvojových aktivít. Na rozdiel od záručnej sekcie EAGGF sú projektovo-orientované. Pozostávajú zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu. Projekty z  vyššie uvedených programov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a zdrojov konečného prijímateľa.
Tabuľka č. 4: Odhad príjmov SR zo štrukturálnych operácií
v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	
Štrukturálne fondy	5 309	
Kohézny fond	168	
Štrukturálne operácie spolu	5 477	

2.1.2.1. Štrukturálne fondy
V roku 2004 bude SR vyplatená zálohová platba vo výške 10% z celkových záväzkov ES na roky 2004-2006 a  v roku 2005 vo výške 6%. Okrem zálohovej platby metodológia ES počíta v roku 2004 aj s čerpaním priebežnej platby v hodnote 2% z priemerných ročných záväzkov.
Tabuľka č. 5: Rozdelenie čerpania zo štrukturálnych fondov podľa jednotlivých ministerstiev 
v zmysle metodológie ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk *
	MPSVR	MŠ	MH	MVRR	MP	MDPT	MŽP	SR spolu	
SOP Priemysel a služby			677					677	
SOP Ľudské zdroje	1 034	238						1 272	
SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 					946			946	
OP Základná infraštruktúra				356		951	456	1 762	
JPD cieľa 2				166				166	
JPD cieľa 3	140	62						202	
Interreg			9	149			28	186	
Equal	100							100	
Štrukturálne fondy spolu	1 274	300	686	670	946	951	483	5 309	
* zaokrúhľovanie na celé mil. Sk môže viesť k drobným nezrovnalostiam medzi hodnotami v tabuľke a v súčtových riadkoch

2.1.2.2. Kohézny fond
Kohézny fond je určený na veľké infraštruktúrne projekty nad 10 mil. EUR v oblasti dopravy a v oblasti životného prostredia.
V zmysle metodológie ES v roku 2004 sa predpokladá čerpanie z Kohézneho fondu vo výške 168 mil. Sk, rovnomerne rozdelené medzi Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a Ministerstvom životného prostredia SR (50:50).

2.1.3. Špeciálna kompenzačná platba
V priebehu vyjednávaní o finančných rámcoch bola Európskymi spoločenstvami priznaná špeciálna kompenzačná platba, ktorá bude každoročne rozdelená do troch ročných splátok. V roku 2004 ES vyplatia SR špeciálnu kompenzáciu vo výške 2 940 mil. Sk, kým v rokoch 2005 a 2006 zhodne po 533 mil. Sk. 
Špeciálna kompenzácia nie je účelovo viazaná, čo znamená že môže nahradiť akýkoľvek výdavok štátneho rozpočtu. Z tohto dôvodu nie je ako jediná z príjmov ES prechádzajúcich štátnym rozpočtom rozpočtovo neutrálna, je totiž príjmom avšak nie výdavkom štátneho rozpočtu. Na príjmovej strane bude figurovať ako osobitný príjem kapitoly VPS.

2.1.4. Pohľadávka voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb
Napriek tomu, že záväzky zo všeobecného rozpočtu ES pre priame platby predstavujú         3 394 mil. Sk, Slovenská republika nebude čerpať finančné prostriedky z týchto záväzkov v roku 2004, vzhľadom na to, že sa čerpajú s ročným posunom. Priame platby budú v roku 2004 vyplatené z výdavkov štátneho rozpočtu, pričom v rozpočte vznikne časový nesúlad príjmov a výdavkov. Uvedená čiastka predstavuje vznik pohľadávky voči rozpočtu ES.  

2.2. Príjmy nezaradené do štátneho rozpočtu

2.2.1.  Predvstupová pomoc
Predvstupové fondy sú nástroje štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie, ktoré pomáhajú kandidátskym krajinám pri príprave vstupu do ES.    
Po dni vstupu do ES bude dobiehať pomoc z predvstupových fondov čerpaním zo záväzkov schválených pred vstupom do ES.
Predvstupová pomoc nie je súčasťou príjmov ani výdavkov štátneho rozpočtu  a vykazuje sa v bilancii Národného fondu.
Projekty z  vyššie uvedených programov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a  konečného prijímateľa. 
V  roku 2004 sa očakáva príjem z predvstupových fondov vo výške 7 371 mil. Sk z  toho:
	-	ISPA  		3 214 mil. Sk,
	-	SAPARD  	1 055 mil. Sk,
	-	PHARE  	3 102 mil. Sk.

2.2.2. Vnútorné politiky ES
Vnútorné politiky ES sú zamerané na podporu rozvojových aktivít, ktoré nie sú podporovateľné zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu. Vnútorné politiky sú projektovo-orientované a sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev a  konečného prijímateľa.
V skrátenom programovacom období 2004-2006 bude SR čerpať finančné prostriedky v nasledovných oblastiach vnútorných politík ES:
-	vnútorné opatrenia,  
-	budovanie inštitúcií,
-	budovanie Schengenských hraníc a 
-	odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice.
Očakávané čerpanie prostriedkov z vnútorných politík ES je v roku 2004 na úrovni 1 858 mil. Sk, z čoho príjmy na vnútorné opatrenia sú vo výške 900 mil. Sk, budovanie inštitúcií vo výške 215 mil. Sk a budovanie Schengenských hraníc vo výške 742 mil. Sk. Čerpanie prostriedkov na odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice sa očakáva až po roku 2005.
Vnútorné politiky sa nerozpočtujú, budú mať charakter grantu. 

2.2.3. Finančný nástroj EEA
Finančný nástroj EEA je financovaný z príspevku krajín EFTA – Nórsko (prispieva aj samostatnou dodatočnou čiastkou), Island a Lichtenštajnsko za možnosť ich účasti na rozšírenom vnútornom trhu ES. Prijímateľmi podpory z finančného nástroja EEA budú od roku 2004 nové členské štáty ES, Grécko, Španielsko a Portugalsko. 
Oprávnenými oblasťami na financovanie z tohto finančného nástroja budú projekty v oblasti ochrany životného prostredia; zdravotnej starostlivosti a starostlivosti o deti; podpory udržateľného rozvoja; zachovania kultúrneho dedičstva; rozvoja ľudských zdrojov; vzdelávania, projekty v oblastiach ako implementácia Schengenského acquis, životné prostredie, regionálna politika, cezhraničné aktivity a budovanie inštitúcií.
Príspevok Nórska, Islandu a Lichtenštajnska vo forme grantov nepresiahne 60% z projektových nákladov okrem projektov financovaných zo štátneho rozpočtu a z rozpočtu regionálnej a miestnej samosprávy, kde príspevok neprekročí 85% z celkových nákladov. 
	V roku 2004 Slovenská republika z prostriedkov krajín EFTA obdrží finančné prostriedky v objeme 592 mil. Sk.
Rovnako ako vnútorné politiky, ani príjmy z finančného nástroja EEA sa nerozpočtujú a budú mať charakter grantu. 

2.2.4. Výskumný fond pre uhlie a oceľ
Výskumný fond pre uhlie a oceľ predstavuje ďalší zdroj financovania z ES, prostredníctvom ktorého možno financovať výskum vzťahujúci sa na uhlie a na oceľ. Konečnými prijímateľmi podpory môžu byť podnikateľské subjekty, výskumné ústavy a fyzické osoby, ktoré predkladajú návrhy projektov Európskej komisii na základe výzvy EK.

3.  Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu
Národné spolufinancovanie predvstupovej pomoci a povstupových príjmov je súčasťou výdavkov štátneho rozpočtu.
Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu k príjmom zo všeobecného rozpočtu ES sa v roku 2004 predpokladá vo výške 7 281 mil. Sk.

Tabuľka č. 6: Odhad spolufinancovania predvstupových príjmov a povstupových
príjmov zo štátneho rozpočtu  v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	
Predvstupová pomoc	3 728	
Záručná sekcia EAGGF 	1 011	
Štrukturálne operácie	2 017	
Rezerva k štrukturálnym operáciám	525	
Spolu	7 281	

3.1. Spolufinancovanie predvstupových fondov
Spolufinancovanie predvstupových fondov sa uskutočňuje cez kapitolu Všeobecná pokladničná správa. Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky sa navrhuje vyčleniť suma 3 728 mil. Sk. 
Na spolufinancovanie projektov PHARE sú navrhované výdavky vo výške 1 315 mil. Sk. 
Na spolufinancovanie projektov ISPA  je navrhovaných 2 357 mil. Sk. 
Požiadavka finančnej spoluúčasti zo štátneho rozpočtu na rok 2004 na program SAPARD je 56 mil. Sk. 
V  uvedených čiastkach je zahrnutá aj administratívna rezerva (na kurzové rozdiely, bankové poplatky, dane z úroku a nezrovnalosti). 
Okrem týchto zdrojov budú do rozpočtového roku 2004 presunuté aj nevyčerpané prostriedky štátneho rozpočtu z roku 2003 určené na spolufinancovanie predvstupovej pomoci (ich objem sa upresní po skončení rozpočtového roku 2003). Podobne tomu bolo aj v minulosti, keď napríklad v roku 2003 sa presunula časť nevyčerpaného spolufinancovania z roku 2002 v objeme 1 820 mil. Sk.

3.2. Spolufinancovanie povstupových príjmov
Spolufinancovanie povstupových príjmov je zabezpečené v príslušných rozpočtových kapitolách podieľajúcich sa na ich realizácii. 

3.2.1. Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF  
	Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF sa uskutočňuje výlučne zo štátneho rozpočtu z výdavkov Ministerstva pôdohospodárstva SR pre rozvoj vidieka na úrovni 20% z očakávaného objemu finančných prostriedkov určených pre rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF. 
V roku 2004 predstavuje spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu k príjmom zo záručnej sekcie EAGGF za účelom rozvoja vidieka sumu 1 011 mil. Sk. Zároveň v roku 2004 dochádza k presunu 20% zo spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vyčleneného pre záručnú sekciu EAGGF na priame platby, čo predstavuje 252 mil. Sk.

3.2.2. Spolufinancovanie príjmov zo štrukturálnych operácií
V zmysle princípu partnerstva sa na spolufinancovaní z národných zdrojov v rámci spoločných programov ES a členskej krajiny spolupodieľajú štát, regionálne a miestne autority a koneční prijímatelia pomoci. V zásade možno rozdeliť národné spolufinancovanie podľa pôvodu zdrojov na verejné a súkromné spolufinancovanie.

Tabuľka č. 7: Odhad spolufinancovania  štrukturálnych operácií
zo štátneho rozpočtu  v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk
	2004	
Štrukturálne fondy	1 975	
Kohézny fond	42	
Rezerva na štrukturálne operácie	525	
Štrukturálne operácie spolu	2 542	

3.2.2.1. Spolufinancovanie štrukturálnych fondov 
 Všeobecné nariadenie Rady k štrukturálnym fondom 99/1260/ES stanovuje rôzne miery spolufinancovania zo strany členského štátu podľa zaradenia podpory do rôznych cieľov štrukturálnych fondov ES, podľa charakteru projektov a ich kombinácie. 
Stanovenie národného spolufinancovania štrukturálnych fondov je súčasťou finančných tabuliek Národného rozvojového plánu SR, jednotlivých operačných programov, jednotných programových dokumentov a iniciatív ES.  V nadväznosti na zmenu finančných plánov a presun prostriedkov z usmerňovacej sekcie EAGGF do ERDF došlo k viacerým zmenám pri spolufinancovaní zo štátneho rozpočtu. Záverečné údaje budú k dispozícii po schválení schém štátnej pomoci v novembri 2003. V prípade zvýšenia nárokov na štátny rozpočet sa použije rezerva na štrukturálne operácie.  

3.2.2.1.1.  Spolufinancovanie štrukturálnych fondov zo štátneho rozpočtu

Tabuľka č. 8: Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu k štrukturálnym fondom podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk *
	MPSVR	MŠ	MH	MVRR	MP	MDPT	MŽP	VPS	SR spolu	
SOP Priemysel a služby			375						375	
SOP Ľudské zdroje	300	60							360	
SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka					204				204	
OP Základná infraštruktúra				151		317	94		562	
JPD cieľa 2				173					173	
JPD cieľa 3	130	57							187	
Interreg			3	50			9		62	
Equal	51								51	
Rezerva na štrukt. Operácie								525	525	
Štrukturálne fondy spolu	481	117	378	373	204	317	104	525	2 500	
* zaokrúhľovanie na celé mil. Sk môže viesť k drobným nezrovnalostiam medzi hodnotami v tabuľke a v súčtových riadkoch

3.2.2.2. Kohézny fond
Pri stanovení predpokladanej úrovne spolufinancovania z národných zdrojov v rámci Kohézneho fondu sa vychádzalo z podielu 25% na celkovom objeme finančných prostriedkov určených pre Kohézny fond. Kohézny fond sa delí na dve rovnomerné časti medzi sektorom dopravy a sektorom životného prostredia.
V sektore dopravy sa celé národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu z výdavkov Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR.
V sektore životného prostredia sa národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu z výdavkov Ministerstva životného prostredia SR a súkromných zdrojov. Odhady vychádzajú z rovnomerného podielu štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov (50:50). 
Úhrnné spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu projektov podporovaných z Kohézneho fondu sa v roku 2004 uvažuje na úrovni 42 mil. Sk.

4. Analýza vplyvov vstupu SR do ES na štátny rozpočet 
Hoci vstup Slovenska do Európskej únie bude znamenať podstatný nárast zdrojov na financovanie rozvojových projektov, z pohľadu verejných financií bude dopad vstupu do EÚ mierne zvyšovať deficit štátneho rozpočtu. Tento efekt sa prejaví už v roku 2004, pričom jeho finančné dôsledky sú v plnej miere zapracované do štátneho rozpočtu.
Príspevky do všeobecného rozpočtu ES sú jedinou položkou, ktorá má negatívny dopad na hospodárenie verejných financií. V roku 2004 by mali zaťažiť štátny rozpočet znížením príjmov a zvýšením výdavkov o 10 165 mil. Sk.
Pozitívny dopad na hospodárenie verejných financií z titulu vstupu Slovenska do EÚ majú nasledovné položky:
Špeciálna kompenzácia, ktorá nie je účelovo viazaná a preto je ňou možné nahradiť akýkoľvek výdavok štátneho rozpočtu, predstavuje v roku 2004 čiastku 2 940 mil. Sk.
Úspora domácich výdavkov štátneho rozpočtu v pôdohospodárstve z dôvodu ich substitúcie príjmami z ES sa v roku 2004 pohybuje na úrovni 1 273 mil. Sk.
Pohľadávka na priame platby z titulu oneskoreného vyplácania záväzkov z ES v roku 2004 predstavuje 3 394 mil. Sk.
Všetky ostatné príjmy ES, ktoré budú po vstupe Slovenska do EÚ súčasťou verejných financií, majú neutrálny dopad na štátny rozpočet.
Celkový negatívny dopad vstupu do ES na štátny rozpočet, počítaný bez zvýšenia administratívnych nákladov z titulu vstupu, predstavuje čiastku 2 558 mil. Sk. 

Tabuľka č. 9: Analýza vplyvov vstupu SR do ES
na štátny rozpočet v bežných cenách v mil. Sk:
	2004	
Príspevky do všeobecného rozpočtu ES	- 10 165	
Špeciálna kompenzácia	+ 2 940	
Ušetrené prostriedky v pôdohospodárstve	+ 1 273	
Pohľadávka na priame platby	+ 3 394	
Spolu	- 2 558	

Kvantifikácia obsiahnutá v tabuľke č. 9 sa opiera o nasledujúce predpoklady:
Spolufinancovanie povstupových príjmov ES je v plnej miere zabezpečené v rámci limitov jednotlivých  rozpočtových kapitol. V prípade, že na spolufinancovanie prostriedkov ES by bolo v rozpočte potrebné vyčleniť dodatočné zdroje, predstavovalo by to negatívny dopad na čistú rozpočtovú pozíciu SR voči všeobecnému rozpočtu ES.
Doplatky k priamym platbám do poľnohospodárstva sú v roku 2004 stanovené na úrovni 50% priemeru EÚ. Každé zvýšenie tohto podielu o 1 percentuálny bod by znamenalo dodatočné náklady pre štátny rozpočet v objeme 136 mil. Sk.