Analýza vplyvov legislatívy z oblasti ochrany životného prostredia na podnikateľské prostredie a cestovný ruch 

Vyhodnotenie pripomienkového konania 

Spôsob pripomienkového konania: bežný/ zjednodušený/ skrátený postup – dôvod:                        	skrátený
  
                                                                     Zoznam oslovených subjektov:                        	podpredseda vlády SR pre európsku integráciu, ľudské a
                            	                                                                                                                            	menšinové práva, MDPT SR, MZV SR, MV SR, MF SR,
                                                                                                                                                	MK SR, MO SR, MŠ SR, MZ SR, MVRR SR, MS SR,
        		                                                                                                                   MPSVR SR,  MP SR,  MŽP SR, ÚV SR sekcia kontroly, AZZZ SR
                                                                                                                                           
                                                                                       Počet oslovených subjektov:           	16
                                                                                  Zaslali do stanoveného termínu:          	  6     
                                                                                                       Zaslali po termíne:          	10
                                                                                                           Vôbec nezaslali:          	  0                                                                                                                                   
                                                              Subjekty, ktoré nemali pripomienky:                     MDPT SR, MZV SR, MO SR,MŠ SR, MPSV SR

				
                                                                                      Počet vznesených pripomienok:          	66
                                                                                                      Počet akceptovaných:          	42
                                 Počet neakceptovaných, z toho počet zásadných – ktoré subjekty:          	24 /  10 / Úrad vlády SR, MŽP SR, MK SR, mimovlád. org.

                        Rozrové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom):   	MŽP- 3 krát na úrovni riaditeľov odborov, väčšina rozporov odstránená
       
                                                                                   Počet odstránených pripomienok:           	42
                                                                                Počet neodstránených pripomienok:          	24

Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	Poz-námka	
Kancelária podpredsedu vlády SR pre európsku integráciu, ľudské a menšinové práva

	Predložený materiál má za cieľ  vyhodnotiť účinky legislatívy z oblasti ochrany životného prostredia na rozvojové zámery v odvetví cestovného ruchu. V nadväznosti na vykonanú analýzu je v materiále navrhnutých  rad  opatrení,  ktoré by mali byť vykonané predovšetkým v legislatívnej oblasti procesu ochrany prírody. 
Vzhľadom k tomu, že tieto  návrhy sa týkajú väčšiny  zainteresovaných rezortov je potrebná široká a detailná  spolupráca všetkých subjektov, tak aby sa rešpektovali princípy ochrany prírody a zároveň sa  hľadali spoločné východiská umožňujúce rozvoj cestovného ruchu. Súhlasíme s návrhom vytvoriť pracovnú skupinu pre riešenie uvedenej problematiky.
Úloha nájsť riešenia medzi ochranou prírody a záujmom podnikateľov alebo obcí rozvíjať cestovný ruch je v súčasnosti dôležitá aj z toho hľadiska, že Slovensko  môže čerpať štrukturálne fondy EÚ aj na projekty, ktoré sú lokalizované na chránených územiach.
V ďalšom postupe odporúčame brať do úvahy priestorové aspekty a dokumenty zaoberajúce sa touto problematikou: Územno-plánovacie dokumentácie veľkých územných celkov (VÚC), Koncepciu územného rozvoja Slovenska 2001 a Regionalizáciu cestovného ruchu SR z roku 2004.
    Podmienkou rozvoja cestovného ruchu, ktorý by mal dlhodobo predstavovať súčasť trvalo udržateľného rozvoja je sledovanie únosnosti a vplyvu takéhoto rozvoja na priestor. Osobitne  v environmentálne alebo kultúrne senzitívnych oblastiach ako napr. v chránených územiach. Tu sa vyžaduje  tzv. ekosystémový prístup, ktorého aplikácia vo všetkých  rezortoch umožní  dosiahnuť rovnováhu v troch základných cieľoch „Dohovoru o biologickej diverzite“ – ochrane, trvalo udržateľnom využívaní a rovnomernom využívaní úžitkov biologických zdrojov. 
 
Zásadná pripomienka:
Vzhľadom na potrebu zladiť materiál s princípmi trvaloudržateľného rozvoja, neodporúčame jeho predloženie  v súčasnej podobe  na rokovanie vlády SR.	

   Z	

   N	

Nedostatočný časový priestor		
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	Bez pripomienok.					
Ministerstvo zahraničných vecí SR	Bez pripomienok.					
Ministerstvo vnútra  SR	- z hľadiska vecnej pôsobnosti MV SR nemáme k Analýze... zásadné pripomienky
- navrhujeme však dôkladne prehodnotiť zmenu klasifikácie chránených území a ich
  zonácie, pretože zníženie počtu stupňov ochrany a zmenšenie plôch chránených 
  území mohlo by  mať nepriaznivý vplyv na kvalitu životného prostredia
  a odporúčame zvážiť iné možnosti rozvoja cestovného ruchu bez priameho dopadu
  na životné prostredie
- z vecného hľadiska poznamenávame, že materiál neobsahuje zmienku o finančných,
  ekonomických a environmentálnych vplyvoch a vplyvoch na zamestnanosť    	
    O
     	
    A			
Ministerstvo financií SR	Bez pripomienok
  Z návrhu uznesenia vlády žiadame  z bodu B.1. vypustiť Ministerstvo financií SR a z bodu B.2. podpredsedu vlády a ministra financií SR z dôvodu, že predmet činnosti komisie a aktivity, ktoré majú byť v zmysle uznesenia vlády vykonané sú zamerané na vecnú stránku ochrany životného prostredia vo vzťahu k cestovnému ruchu a netýkajú sa pôsobnosti Ministerstva financií SR 	
O	
A

Ministerstvo kultúry SR	-v časti 3 Návrhy na úpravu legislatívy na str. 5 žiadame v druhom odseku
  v texte „Okrem zmien a doplnkov...“ vypustiť slová „zákon o ochrane
  pamiatok“. Túto pripomienku považuje ministerstvo za  zásadnú.
Odôvodnenie:
    Zákon č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu vytvára predpoklady na zachovanie pamiatkových hodnôt vo verejnom záujme, nevytvára podmienky, ktoré by neprimerane obmedzovali rozvoj cestovného ruchu, práve naopak, zachovanie kultúrneho potenciálu Slovenskej republiky je základným predpokladom rozvoja kultúrneho cestovného ruchu	Z	A

			
Ministerstvo životného prostredia SR

	K materiálu „Analýza vplyvov legislatívy z oblasti životného prostredia na rozvoj cestovného ruchu“ predloženému listom č. 1477/2004 – 0001 zo dňa 20.5.2004  na medzirezortné pripomienkové rokovanie, máme z hľadiska pôsobnosti rezortu životného prostredia  tieto pripomienky :
A: Zásadné pripomienky:
1. Prekladacia správa
Všeobecne
       Prekladacia správa nekorešponduje s názvom, nakoľko sa zaoberá len problematikou ochrany prírody a nie legislatívou životného prostredia, ktorá zahŕňa podstatne širšie problémové okruhy (voda, vzduch, odpady...), ktoré sú z hľadiska ďalšieho rozvoja cestovného ruchu limitujúcimi faktormi podstatne významnejšími než samotná ochrana prírody.                                                     
Časti textu:  „ Aj počas predbežnej ochrany bude možné v chránených územiach zmeniť stupeň ochrany. V prípade, že sa NZSHÚEV prekrýva s existujúcim chráneným územím alebo jeho ochranným pásmom a ich stupeň ochrany je rôzny, platia na spoločnom území podmienky ochrany určené vyšším stupňom ochrany. Vyšší stupeň ochrany však prestáva platiť po posúdení národného zoznamu Európskou komisiou (EK).
     Územia, ktoré EK vyberie, bude možné vyhlásiť za chránené v kategórii chránený areál, prírodná rezervácia alebo zóna chráneného územia a v rámci tohto procesu znížiť stupeň ich ochrany „ sú nesprávnou informáciou. 
     Ciele, ktoré majú byť materiálom dosiahnuté  uvedené v predkladacej správe a to:
„- navrhnúť východiská, ktoré budú smerovať k odstráneniu prekážok zapríčinených  nadmernou a neprimeranou ochranou prírody v prospech zlepšovania podnikateľského prostredia v cestovnom ruchu
-  dosiahnuť vyššiu úroveň legislatívy upravujúcej oblasť životného prostredia, umožňujúcej trvalo udržateľný rozvoj CR a iných odvetví hospodárstva pri súčasnej kvalifikovanej  a transparentnej ochrane prírody zhodnej s krajinami EÚ“ materiál v predloženej podobe nespĺňa.
K jednotlivým odsekom
Str. 1 ods. 1 a 2  
spojenie  textu „ Národný zoznam chránených území európskeho významu“ (NCHÚEV)  s uznesením vlády  č.239/2004 je chybné . Vzhľadom na text ods. 3  žiadame  nasledovné opravy.  
Text: „ Národný zoznam chránených území európskeho významu (NZCHÚEV) NATURA  2000“ nahradiť textom „Národný zoznam navrhovaných území európskeho významu“ .
Str. 1 ods. 3
Žiadame vypustiť poslednú vetu .
Str. 1 ods. 4  
 Vzhľadom na pripomienku k ods. 1 a 2 žiadame  text  „ NZCHUEV NATURA 2000“ nahradiť textom „ národného zoznamu navrhovaných území európskeho významu“.
Str. 1 ods. 6 
Skratku žiadame upraviť obdobne ako v pripomienke k ods. 4.
V druhej vete slovo „ Do“ nahradiť slovom „Od“. 
Str. 1 ods. 7
Žiadame vypustiť poslednú vetu.  Vyšší stupeň neprestáva platiť automaticky, jeho zmenu smerom hore aj dole je možné zabezpečiť jedine v súlade so zákonom č. 543/2002 Z. z.  o ochrane prírody a krajiny ( § 30 zákona  alebo § 50 zákona). 
Str. 1 ods. 8 
Za slová „ znížiť“ žiadame doplniť  slová „alebo zvýšiť“.
Str. 1 ods. 9, str. 2 ods. 1 
Žiadame vypustiť. Ide o čísla  „hovoriace“  iba o navrhovaných územiach európskeho významu“. MŽP SR  muselo ku dňu vstupu zaslať EK aj návrh chránených vtáčích území.  
2. Vlastný materiál 
Časť 1. "Inventarizácia CHÚ na Slovensku".
Všeobecne 
Časť obsahuje neúplný prehľad chránených území na Slovensku, pričom v časti  2.  zavádzajúcim spôsobom interpretuje výmeru CHÚ v jednotlivých stupňoch ochrany, predovšetkým v najvyšších stupňoch (4. a 5. stupeň ochrany). 
Konkrétne. 
Žiadame text časti 1 vypustiť a nahradiť textom.
 „ Na území SR sa nachádza 9 národných parkov, 14 chránených krajinných oblastí, 385 prírodných rezervácií, 228 národných prírodných rezervácií, 239 prírodných pamiatok, 60 národných prírodných pamiatok  a 189 chránených areálov . K PP patrí aj 4 499 jaskýň a 151 prírodných vodopádov . Tieto chránené územia predstavujú tzv. národnú sústavu CHÚ, ktorá bola vytvorená na základe kritérií ustanovených zákonov.
      Zákon č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny  stanovuje v CHKO 2. stupeň ochrany a v NP 3. stupeň ochrany. 4. a 5. stupeň ochrany (maloplošné chránené územia, prípadne zóny v CHKO Horná Orava - podľa stavu k 31. 12. 2003) tvorí 2,4% rozlohy CHKO a 12,3% rozlohy NP a ich ochranných pásiem. 
Ponechávame na zváženie, zaradenie poskytnutého prehľadu chránených území do prílohy materiálu ako aj zaradenie prílohy, ktorú prikladáme k stanovisku. V prípade akceptovania návrhu žiadame v uvedenom texte uviesť odkaz na prílohy.
Časť 2. "Inventarizácia legislatívy z oblasti ochrany prírody".
Všeobecne
Materiál uvádza nepresný výpočet legislatívnych noriem v oblasti ochrany prírody, pričom názov materiálu je "Analýza vplyvov legislatívy z oblasti životného prostredia..." Materiál „vyhodnocuje“ len  legislatívu na úseku ochrany prírody (zákon č. 543/2002 Z.z.) a posudzovania vplyvov na ŽP (zákon č. 127/1994 Z.z.), nezaoberá sa ostatnou legislatívou v oblasti životného prostredia (napr. legislatíva v oblasti ochrany vôd, lesa, pôdy, horninového prostredia,…). Len chránené vodohospodárske oblasti zaberajú 28,9% veľkoplošných chránených území, predovšetkým v horských oblastiach (NP Veľká Fatra - 100%, CHKO Kysuce - 100%, NAPANT - 80%, CHKO Strážovské vrchy - 77%, NP Muránska planina - 59%, NP Malá Fatra 28%,...)
Z neznámych príčin autori do výpočtu legislatívy ochrany prírody zahrnuli aj zákon č. 127/1994 Z.z.
Ďalej sa uvádza, že okrem zákona o ochrane prírody a zákona č. 127/1994 Z.z. "platí na území SR k 1. aprílu 2004 spolu 41 zákonov, nariadení vlády, vyhlášok...", pričom sú vymenované len nariadenia vlády o jednotlivých NP  a vyhlášky MK SSR a MŽP SR, ktorými sa vyhlasujú jednotlivé CHKO - legislatívne normy, ktoré územne vymedzujú NP a CHKO a nie ako  materiál uvádza: „ V zmysle uvedeného sa okrem citovaného zákona a zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, danej problematiky dotýkajú hlavne nasledovné legislatívne normy upravujúce činnosť na území národných parkov (NP) a chránených krajinných oblastí (CHKO):“
Uvedená analýza vzbudzuje dojem neúmernej rozdrobenosti legislatívy ochrany prírody, pričom v skutočnosti ide o dva zákony ( zákon č. 237/2002 Z.z. a zákona č. 543/2002 Z.z), dve vykonávacie vyhlášky k uvedeným zákonom (vyhlášku MŽP SR č. 346/2002 Z.z. a vyhlášku MŽP SR 24/2003 Z.z. ) a nariadenie vlády č. 184/2003 Z.z.  o podrobnostiach obsahu žiadosti o úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania  a o spôsobe výpočtu  náhrady, ostatné nariadenia vlády a vyhlášky MŽP SR resp. právnych predchodcov sú len predpisy vymedzujúcu územnú pôsobnosť CHÚ resp. oznámenia MZV SR o pristúpení k medzinárodným zmluvám na úseku ochrany prírody a krajiny. 
    Uvedená časť obsahuje aj zjavne nepravdivé tvrdenie : "Prevažná časť procesu prípravy a realizácie projektov rozvoja infraštruktúry a služieb horských a podhorských stredísk CR sa dotýka oblastí s najvyšším stupňom ochrany prírody..." (časť 2. ods. 2) Uvedené tvrdenia čiastočne platia v Tatranskom národnom parku, ale nie v NP paušálne. Napr. v  NP Nízke Tatry ležia  3 strediská v NP – t.j. 3 stupni ochrany  - Demänovská Dolina – Jasná,  Bystrá  dolina – Trangoška,  Čertovica,  1 okrajovo  zasahuje  do  NP, všetky ostatné strediská ležia v 2. stupni ochrany - OP NP. 
Konkrétne. 
Žiadame vzhľadom k názvu materiálu zmeniť aj názov časti 2 nasledovne. 
Inventarizácia legislatívy v oblasti životného prostredia. 
Žiadame text časti 2 vypustiť a nahradiť textom. 
„Prehľad právnych predpisov platných na úseku ochrany prírody a krajiny je uvedený v prílohe č.. 
Prehľad právnych predpisov  z oblasti životného prostredia, ktoré majú vplyv na rozvoj cestovného ruchu je uvedený v prílohe č..“
Následne navrhujeme použiť poskytnutý prehľad platných právnych predpisov na úseku ochrany prírody a krajiny, ako aj dopracovať prehľad právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ktoré majú vplyv na rozvoj cestovného ruchu. 
Časť 3. Návrhy na úpravu legislatívy 
Všeobecne
Materiál je  zameraný len na zákon č. 543/2002 a zákon č. 127/1994 .
 Charakteristika dopadu zákona č. 543/2002 Z. z.  akejkoľvek analýzy situácie v lokalizácii a prevádzke stredísk CR  (napr. prehľad stredísk CR podľa kategórií v jednotlivých VCHÚ, v jednotlivých stupňoch ochrany, atď)  obsahuje nepresné a nepodložené tvrdenia, ako "väčšina horských turistických oblastí Slovenska sa nachádza na území s najvyšším stupňom ochrany prírody" (časť 3., ods. 2), , "V lokalitách horských stredísk CR platí prevažne 4. a 5. stupeň ochrany územia..." (časť 4. ods. 2).
Text "...pre územie NP a CHKO stanovuje nadštandardne vysoký režim ochrany prírody v stupni 4 alebo 5" (časť 3. ods. 1) je chybný. 
Veľká časť navrhovaných opatrení, ktoré sú navrhnuté ako „ zmeny a doplnky zákona č.543/2002 Z. z.“ nie je možné riešiť novelou zákona (vymedzenie CHÚ, vzťah k ÚPD, vyňatie urbanizovaných častí z CHÚ), iné sú v rozpore s medzinárodnými záväzkami SR („očistenie“ území NATURA),či legislatívnymi pravidlami (aktualizovať terminológiu zákona).
V otázke novely zákona č.127/1994 Z. z. dávame do pozornosti prebiehajúce medzirezortné pripomienkové konanie k návrhu nového zákona EIA, ktorý má zosúladiť EIA s právom EÚ (a to i pre navrhované územia NATURA 2000).
Niektoré požiadavky sú v praxi nevykonateľné (chránené plochy s najmenším ekologickým významom v rámci celku, totožným s okolitou  nechránenou krajinou vyňať z procesu  posudzovania podľa EIA)
Niektoré navrhované opatrenia sú v súlade s cieľmi uvedenými v návrhu Koncepcie ochrany prírody a krajiny napr.:
Prehodnotiť hranice chránených území (mimo navrhovanej sústavy NATURA 2000) je aj v záujme ochrany prírody, avšak len na základe vedeckých kritérií zohľadňujúcich potrebu ochrany národne významných biotopov a druhov.
Vyňať urbanizovaný priestor z CHÚ (prípadne v rámci zonácie území presunúť do nižšieho stupňa ochrany) je v záujme ochrany prírody, pokiaľ nedôjde k narušeniu celistvosti CHÚ. Pešie turistické trasy a cyklistické chodníky nie je možné vyňať z CHÚ, je to technicky nerealizovateľné a navyše nelogické.
Konkrétne
Žiadame všetky závery uvedené v tejto časti podložiť analýzou, ktorá bude uvedená v prílohe materiálu. 
Žiadame túto časť doplniť o analýzu vplyvu legislatívy z oblasti životného prostredia. 

Časť 4. Prehodnotenie obsahu jednotlivých stupňov ochrany prírody.
Všeobecne. 
Sú tu opäť uvedené závery a to bez akejkoľvek analýzy. 
V lokalitách horských stredísk CR platia prevažne 4. a 5. stupeň ochrany územia, pretože väčšina stredísk leží na území NP, NPR alebo PR. Pre objasnenie rozsahu jednotlivých stupňov ochrany“ . Uvedené tvrdenie čiastočne platí len v Tatranskom národnom parku, ale nie v NP paušálne. Napr. v  NP Nízke Tatry ležia  3 strediská v NP – t.j. 3 stupni ochrany  - Demänovská Dolina – Jasná,  Bystrá  dolina – Trangoška,  Čertovica,  1 okrajovo  zasahuje  do  NP, všetky ostatné strediská ležia v 2. stupni ochrany - OP NP. 
Rovnako tvrdenie: „Skutočnosť, že všetky najvýznamnejšie lyžiarske strediská vznikli už dávno pred vyhlásením národných parkov a  v čase vyhlásenia NP už boli do vysokej miery urbanizované, však akt vyhlásenia národného parku neakceptoval.“ všeobecne neplatí , predovšetkým v prípade TANAP(1949).
Cestovný ruch v uvedenej časti ale aj v celom materiáli  je predstavovaný len lyžiarskymi strediskami. Uvedená skutočnosť je nepresná aj z hľadiska názvu materiálu. 
Konkrétne
Žiadame všetky závery uvedené v tejto časti podložiť analýzou, ktorá bude uvedená v prílohe materiálu.
V ods. 1 v poslednej vete žiadame vypustiť slovo „ obšírne“. 
Ods. 2 je chybný žiadame ho vypustiť alebo opraviť podľa skutočnosti .
Ods. 3   v činnostiach, ktoré sú  vymenované ako zakázané v  4. stupni ochrany žiadame vypustiť  slová  „umiestniť stavbu“.
Str. 6 ods.  „Všetky významné strediská zimného...“ žiadame vypustiť alebo opraviť podľa skutočnosti. 
Str. 6 ods.  ods.  „V súčasnosti situáciu komplikuje...“  žiadame vypustiť alebo vysvetliť je nelogický a nepodložený faktami. 
Str. 6 ods. „ Skutočnosť, že všetky ....“ žiadame  vypustiť alebo opraviť podľa skutočnosti. 
Časť 5: Zmena klasifikácie chránených území a ich zonácie. 
Všeobecne
Opäť sa tu  nachádzajú len všeobecné tvrdenia, ktoré nie sú založené na analýze záujmov CR v CHÚ a rozvoj CR zužuje len na problematiku výstavby nových lyžiarskych lanoviek a vlekov. Mimo rámec materiálu zostáva jeden z  ťažiskových problémov CR v horských oblastiach a to je otázka starostlivosti o turistické chodníky a ich údržbu a označovanie. Podobne je to otázka likvidácie odpadov a limitované zdroje vody pre služby  a zasnežovanie.
Tvrdenie, že zákon o ochrane prírody a krajiny bol viac krát novelizovaný je zavádzajúce.  Problematiku ochrany prírody a krajiny  do r. 1994 upravoval zákon SNR č. 1/1955. Od 1.1.1994 do 31.12.2002 platil zákon č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny, ktorého základné princípy – stupne ochrany -  sa premietli aj do nového zákona o ochrane prírody a krajiny  č. 543/2002 Z. z., ktorý bol pripravený v súvislosti s transpozíciou príslušných právnych predpisov EÚ. Diferencovaný prístup k ochrane prírody a krajiny založený na  ochrane prvkov územného systému ekologickej stability je v Slovenskej republike uplatňovaný osem rokov. Ide o prehľadný systém, keď každý vopred vie,  aké činnosti sú v tom ktorom stupni regulované – t. z., že na ich uskutočnenie je potrebný súhlas, alebo je ich uskutočnenie zakázané. 
Konkrétne
Žiadame všetky závery uvedené v tejto časti podložiť analýzou, ktorá bude uvedená v prílohe materiálu.
Žiadame vypustiť tretí odsek „ I keď bol zákon ...“ alebo ho nahradiť textom 
„ Problematiku ochrany prírody a krajiny  do r. 1994 upravoval zákon SNR č. 1/1955. Od 1.1.1994 do 31.12.2002 platil zákon č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny, ktorého základné princípy – stupne ochrany -  sa premietli aj do nového zákona o ochrane prírody a krajiny  č. 543/2002 Z. z., ktorý bol pripravený v súvislosti s transpozíciou príslušných právnych predpisov EÚ. Diferencovaný prístup k ochrane prírody a krajiny založený na ochrane prvkov územného systému ekologickej stability je v Slovenskej republike uplatňovaný osem rokov. Ide o prehľadný systém, keď každý vopred vie,  aké činnosti sú v tom ktorom stupni regulované – t. z., že na ich uskutočnenie je potrebný súhlas, alebo je ich uskutočnenie zakázané.“
Žiadame doplniť text o riešenie problematiky starostlivosti o turistické chodníky a ich údržbu a označovanie.
Str. 7 žiadame konkretizovať „ Väčšinu významných stredísk zimnej turistiky....“. 
Str. 7 žiadame vypustiť text  „ Podľa dostupných informácií ......“.
Časť 6. Návrh nového inštitucionálneho rámca 
Všeobecne
Je potrebné pripomenúť, že samospráva je orgánom štátnej správy ochrany prírody a krajiny a do jej kompetencie patrí v súlade so zákonom č. 543/2002 Z. z povoľovanie výrubu drevín a to i v územiach mimo intravilánu, ak si túto kompetenciu nevyhradil obvodný úrad životného prostredia. Navrhovaný presun kompetencií za podmienky „vyčlenenia súčasných alebo potenciálnych centier CR“ nie je možné bez územného priemetu týchto centier vôbec posúdiť. K problematike zrušenia procesu EIA je potrebné zopakovať text pripomienky k časti č. 3. Medzirezortné pripomienkové rokovanie  k návrhu zákona EIA  dávalo priestor na riešenie uvedenej problematiky . 
Konkrétne
Žiadame všetky závery uvedené v tejto časti podložiť analýzou, ktorá bude uvedená v prílohe materiálu
Časť 7.  Záver
Všeobecne 
Záver urobený v materiali nie je podložený jedinou analýzou. Žiadame ho prepracovať po oprave materiálu podľa vyššie uvedených pripomienok a výsledkov  požadovaných analýz. 
3. Uznesenie vlády. 
Návrh uznesenia vlády kopíruje záver materiálu, ktorý vzhľadom na pripomienky vznesené k obsahu materiálu, považujeme za  neodôvodnený. Zásadne s ním nesúhlasíme a žiadame ho prepracovať v nadväznosti na prepracovanie celého materiálu. 
Dovoľujeme si pripomenúť že
-	úloha B.1 uznesenia vlády  a úlohy uvedené v prvej a druhej odrážke sú totožné s úlohami uvedenými v Koncepcii ochrany prírody a krajiny, ktorá bola na medzirezortnom pripomienkovom rokovaní v  decembri 2003  a ktorá bude predložená na rokovanie vlády v júni 2004 (jej predloženie nebolo možné vzhľadom na pretrvávajúci  rozpor s MP SR v jedno bode),
-	úloha B.2 nemá oporu v texte predkladaného materiálu, vzhľadom k tomu, že tento nehovorí o žiadnych opatreniach na zlepšenie podmienok a odstránenie prekážok rozvoja cestovného ruchu  napr. vo vzťahu k MP SR, MPSVR SR , MF SR atd. 
Zhrnutie.
• Obsah materiálu nie je v súlade s názvom, neobsahuje dopad obmedzení vyplývajúcich z legislatívy ŽP na rozvoj CR.
• Materiál neobsahuje ani základnú analýzu skutočnej situácie stretu záujmov cestovného ruchu  a ochrany prírody podľa jednotlivých veľkoplošných chránených území ( národných parkov a chránených krajinných oblastí). 
• Navrhované opatrenia na novelizáciu legislatívy OPaK a EIA nie sú podložené nevyhnutnou analýzou (kvantifikovanou ) a vo  viacerých prípadoch nie sú legitímne.
• Celý materiál vyznieva veľmi  tendenčne, vôbec neuvádza skutočnosť, že na rozvoj cestovného ruchu má významný vplyv neporušené prírodné prostredie a krajinný ráz k zachovaniu ktorého významne prispieva aj ochrany prírody a krajiny.
     Materiál sa úplne minul cieľa uvedeného v predkladacej správe, pretože postráda podstatnú časť - analýzu dopadu legislatívy životného prostredia na rozvoj cestovného ruchu. Cestovný ruch  je  materiáli stotožnený so zjazdovým lyžovaním. Väčšina tvrdení je z tohto dôvodu nepodložená a skresľujúca. Materiál je potrebné prepracovať, predovšetkým doplniť o odbornú analýzu problému s kvantifikovaním  dopadov legislatívy na úseku životného prostredia na rozvoj cestovného ruchu. Rozvoj cestovného ruchu v danom prípade však nie je možné chápať ako aktivity jednotlivcov. Pod  rozvojom cestovného ruchu je potrebné rozumieť platný vlády dokument o rozvoji cestovného ruchu (napr. Národný program rozvoja cestovného ruchu, vypracovaný MH SR v roku 2001). Ak existuje koncepcia cestovného ruchu na Slovensku, požadujeme uviesť, ktoré územia a lokality sú z hľadiska rozvoja cestovného ruchu prvoradé a pre aké aktivity, ktoré majú nadregionálny charakter, regionálny alebo lokálny a ktoré sa momentálne vôbec nevyužívajú.
      Požiadavku prepracovania materiálu  a jeho následné predloženie na pripomienkové konanie považujeme za zásadnú. 
      Je na škodu veci, že ponuku MŽP SR spolupracovať na  spracovaní uvedeného materiálu (nielen poskytnutím faktografie  o počte chránených území a prehľadu právnych predpisov na úseku ochrany prírody a krajiny), tak ako to ukladá uznesenie vlády,  jeho prekladateľ neprijal. 

          K materiálu „Analýza vplyvov legislatívy z oblasti životného prostredia na rozvoj cestovného ruchu“ predloženému listom č. 1477/2004 – 0001 zo dňa 20.5.2004  na medzirezortné pripomienkové rokovanie sme Vám z hľadiska pôsobnosti rezortu životného prostredia  zaslali pripomienky listom č. 1955/343/04 – 5 zo dňa 27.5.2004. Dňa 28.6.2004 ste nám el. poštou zaslali upravenú verziu uvedeného materiálu na základe výsledkov medzirezortného pripomienkového rokovania. K predloženému materiálu, ktorý nám bol zaslaný bez príloh,  máme nasledovné pripomienky: (zo dňa 29.06.2004)

Predkladacia správa:
-	v prvom odseku na konci žiadame vypustiť text „ NATURA 2000“.
Odôvodnenie: 
 Zavedenie skratky „NATURA 2000“ za národným zoznamom území európskeho významu je chybné. Uvedené nesprávne zaradenie sme vysvetlili už v liste zo dňa 27.4.2004.

Vlastný materiál:
str. 1  bod. 1.  druhý odsek navrhujeme doplniť číslo príloh, 

str. 3  druhý  odsek od spodku – sedem odrážok žiadame konkretizovať pri každej odrážke,  ktorý orgán štátnej správy, prípadne ktorá organizácia  v riadení MŽP SR, listom  akého čísla  a akého dátumu zaujala niektorú z uvedených požiadaviek alebo stanovísk,
Uvedenú pripomienky považujeme za zásadnú.

str. 4  bod 4. tretí odsek obsahuje nesprávny popis obsahu prílohy č. 4 a 5.  Žiadame odsek vypustiť a nahradiť  textom: „Vychádzajúc z prílohy č. 4 a 5 , ktoré obsahujú analýzu stanovísk na úseku športovo-rekreačnej činnosti, záujmovej činnosti, geologických prác a banskej činnosti   v II. až V. stupni ochrany  a analýzu vyjadrení orgánov štátnej správy ochrany prírody a krajiny podľa § 9 zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny môžeme konštatovať:“  Za uvedený text žiadame  vložiť text tretieho odseku  odspodku na uvedenej strane. 
Uvedenú pripomienky považujeme za zásadnú.

str. 6   predvetie k dvom bodom žiadame upraviť nasledovne: 
Z jednotlivých kapitol tejto analýzy vyplynuli tieto opatrenia: 
Uvedenú pripomienky považujeme za zásadnú.
Odôvodnenie:
Existujúci text je nezrozumiteľný  „ legislatívna oblasť procesu ochranyrírody ???“
Ak je realizácia väčšiny??? ( dvoch ) uvedených úloh  v kompetencii MŽP SR, je nepochopiteľné navrhnuté uznesenie vlády. MŽP SR sa nebráni realizácii uvedenej úlohy aj bez spolupráce ostatných rezortov. Je to v jeho kompetencii a ono jediné ma na uvedenú činnosť odborné zázemie. 

Uznesenie vlády.
V súlade s predchádzajúcou pripomienkou považujeme za  mylné, ak má byť nositeľom úlohy vyplývajúcej z Koncepcie ochrany prírody a krajiny minister hospodárstva .
 Požadujeme za nositeľa úlohy B.1.  označiť ministra životného prostredia  a úlohu preformulovať nasledovne:
-	v súlade s opatreniami Koncepcie ochrany prírody a krajiny spracovať v spolupráci s MP SR a MH SR kritériá na prehodnotenie národnej sústavy chránených území
Uvedenú pripomienky považujeme za zásadnú
Odôvodnenie: 
Vid. súvis so závermi materiálu. Dovoľujeme si poznamenať, že pôjde o odborné práce, ktoré sú v zmysle kompetenčného zákona v kompetencii MŽP SR. Všetky ostatné rezorty  sú iba v polohe pripomienkujúcich subjektov a nemajú na spracovávanie podobných úloh odborné zázemie. 

V bode B.2. žiadame vypustiť všetky rezorty  s výnimkou MP SR
         Uvedenú pripomienky považujeme za zásadnú.
Odôvodnenie:
Zónovanie uvedených území sa uskutočňuje vyhláškami MŽP SR. V prípade národných parkov je možné uvedené vyhlášky vydať iba po dohode s MP SR. Vyhlášky, ako každý právny predpis,  prechádzajú medzirezortným pripomienkovým konaním, v rámci ktorého sa k nim vyjadrujú všetky rezorty. Je preto zbytočné uvádzať ich ako spolunositeľov uvedenej úlohy. 

V bode 2 druhú odrážku žiadame vypustiť.
Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.
Odôvodnenie: 
Ide o nekonkrétnu úlohu, ktorej riešenie sa v materiáli nenachádza.	   

Z

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O
O
O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

N

A     

A

A

A

   A

A

A

A

A

A

A

   A

   N

   

   

A

A

A

A

A

A

N

N

   A

   N

   N

A
A
A

   A

   N

   N

   N

   A

  
N

N

A

N

   N

   

      

A

A

N

  
A

N

A

A

A

A

A	

Názov materiálu vyplýva z uznesenia vlády SR

V týchto oblastiach ochrany ŽP nie sú strety záujmov

Nedostatočný časový priestor

Nedostatočný časový priestor

Strediská vznikli oveľa skôr ako
bol vyhlásený TANAP

Nedostatočný časový priestor

Vyplýva z praktických skúseností
investorov
Strediská vznikli oveľa skôr ako
bol vyhlásený TANAP

Nedostatočný časový priestor

Nedostatočný časový priestor

Nevidíme dôvod

Nedostatočný časový priestor

Nedostatočný časový priestor

Znenie uznesenia vlády SR

Nedostatočný časový priestor		
Úrad vlády SR odbor vládnej agendy	 
  Z hľadiska technických a jazykových úprav uplatňujeme k materiálu tieto pripomienky:
I.	Návrh uznesenia:
str. 2, 2. zar., 1.r.: „paragrafového“ nahradiť „paragrafovaného“
II.	Predkladacia správa:
str. 1, ods. 3, 3. r.: „dopadov“ nahradiť „dosahov“
	    ods. 4, 1. r.: „dopadov“ nahradiť „dosahov“
		    4. r.: medzi slová „ruchu ležiacich“ vložiť čiarku
	    ods. 8, 1. r.: medzi slová „vyberie bude“ vložiť čiarku
	    ods. 9, 2. r.: „t.j.“ nahradiť „t. j.“
str. 2, ods. 2, 3. r.: „výstavbe ale aj“ nahradiť „výstavbe, ale aj“
III.	Materiál:
str. 1, 1., A., ods. 2, 1. r.: medzi slovami „územie, spravidla“ vynechať čiarku
2. r.: medzi slovami „ekosystémami, významnými“ vynechať čiarku 
B., ods. 3, 2. r.: „SR, treba“ nahradiť „SR treba“
str. 2, 2., ods. 1, 2. r.: „Z. z., platí“ nahradiť „Z. z. platí“
str. 3, 3., ods. 2, 4. r.: „CR, ako“ nahradiť „CR ako“
str. 4, ods. 6, 1. r.: medzi slovami „dôvodov, ako“ vynechať čiarku
zar., 2. r.: medzi slovami „správy, vrátane“ vynechať čiarku
str. 6, 5., ods. 2, 3. r.: „v zmysle ktorého“ nahradiť „v ktorého zmysle“
str. 7, ods. 3, 3. r.: „naviac“ nahradiť „navyše“
	    ods. 6, 1. r.: medzi slová „stavu patria“ vložiť čiarku
	    6., ods. 2, 2. r.: medzi slovami „obcí, vrátane“ vynechať čiarku
str. 8, 7., ods. 1, 1. r.: medzi slová „opatrení ktoré“ vložiť čiarku.

O	

A			
Ministerstvo obrany SR	Bez pripomienok.					
Ministerstvo školstva SR	Bez pripomienok.					
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	Bez pripomienok			
		
Asociácia zamestnáva-
teľských zväzov a združení SR	AZZZ berie na vedomie, že potreba spracovania analýzy bola vyvolaná aj v nadväznosti na rad písomných protestov vlastníkov  pôdy a nehnuteľností na územiach zahrnutých do národného zoznamu chránených území európskeho významu NATURA 2000
- AZZZ je toho názoru, že e nanajvýš potrebné nájsť kompromis medzi záujmami ochrany prírody a záujmom podnikateľov ako aj obcí rozvíjať cestovný ruch. Je to úloha o to naliehavejšia, že Slovensko ako členská krajina, môže čerpať štrukturálne fondy EÚ aj na projekty, ktoré sú lokalizované na chránených územiach materiál odporúčame zobrať na vedomie	

O

A			
Hromadná pripomienka verejnosti

	Týmto sa pripájam k hromadnej pripomienke verejnosti k materiálu predloženému do medzirezortného pripomienkového konania na stránke vlády 24.5.2004, (http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/PripomienkoveKonanie?OpenView).
Pripomienku spracovali organizácie Spoločnosť pre ochranu vtáctva na Slovensku, Združenie Jantárová cesta, Spoločnosť pre trvalo udržateľný život v SR, Bratislavské regionálne ochranárske združenie, Daphne - Inštitút aplikovanej ekológie, Ochrana dravcov na Slovensku a a Regionálne environmentálne centrum REC Slovensko.
Zároveň svojim podpisom splnomocňujem Mgr. Rastislava Rybaniča, nar. 13.10.1974, RNDr. Jána Roháča, nar. 12.9.1964, a Doc. Ing. Mikuláša Hubu PhD, nar. 24.3.1954, na zastupovanie verejnosti v rozporovom konaní podľa čl. 11 ods. 4 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR schválenej uznesením vlády č. 512 z 13.6.2001.
Text pripomienky: 
Predmetnú analýzu požadujeme nepredložiť na rokovanie vlády SR a neprijať navrhované uznesenie.
Pripomienka je zásadná.
Odôvodnenie:
- Materiál je nedostatočne a neodborne spracovaný, obsahuje viaceré nesprávne a neodborné formulácie napríklad:  „  Aj počas predbežnej ochrany bude možné v chránených územiach zmeniť stupeň ochrany. V prípade, že sa NZÚEV prekrýva s existujúcim chráneným územím alebo jeho ochranným pásmom a ich stupeň ochrany je rôzny, platia na spoločnom území podmienky ochrany určené vyšším stupňom ochrany. Vyšší stupeň ochrany však prestáva platiť po posúdení národného zoznamu Európskou komisiou (EK). ....Územia, ktoré EK vyberie, bude možné vyhlásiť za chránené v kategórii chránený areál, prírodná rezervácia alebo zóna chráneného územia a v rámci tohto procesu znížiť stupeň ich ochrany.“
- Materiál nebol pripravený za účasti relevantného spektra odborníkov na ochranu prírody (podľa našich informácií ani zástupca MŽP SR nemal dostatočnú možnosť zapojiť sa do prípravy definitívneho textu materiálu).
- Materiál sa nekoncepčne venuje len jednému z viacerých prioritných druhov rozvoja cestovného ruchu - rozvoju lyžiarskych stredísk. Podľa „Národného programu rozvoja cestovného ruchu“ medzi prioritné oblasti: patria letná rekreácia v horách, zimná rekreácia v horách, mestský a kultúrny turizmus a kúpeľný turizmus a ako doplnkový druh vidiecky turizmus a agroturizmus. Pritom ku konfliktom medzi ochranou prírody a rozvojom cestovného ruchu dochádza len pri rozvoji nových lyžiarskych stredísk.  Na ostatné prioritné smery rozvoja cestovného ruchu (letná turistika na horách, vidiecky turizmus a agroturizmus) nemá ochrana prírody zásadný dopad, resp. sa navzájom dopĺňajú (s mestským a kultúrnym turizmom, kúpeľným turizmom apod.).
- Materiál neobsahuje žiadnu analýzu dát a údajov, ktoré by kvantitatívne vyhodnocovali rozsah a dopad údajného negatívneho vplyvu legislatívy v ochrane životného prostredia na rozvoj cestovného ruchu. Navyše materiál nehodnotí, žiadnu ďalšiu legislatívu v ochrane životného prostredia (napríklad, voda, ovzdušie odpady).  Materiál by sa nemal nazývať analýzou, lebo vo svojom obsahu neanalyzuje žiadne alternatívy ani scenáre a nijako nekvantifikuje deklarovaný rozpor ochrany prírody a rozvoja cestovného ruchu.
Navrhované uznesenie k materiálu nerešpektuje kompetenčný zákon keď ukladá Ministrovi hospodárstva zastrešiť „spracovanie návrhu nového paragrafového znenia novelizovaných zákonov č. 543/2002 Z. z., č. 127/1994 Z. z.  a stavebného zákona.“, a zároveň spracovať nový návrh zonácie chránených území ako aj ďalšie úlohy patriace do kompetencií Ministerstva životného prostredia SR.
- Analýza vychádza z predpokladu, že hospodársky rast možno dosiahnuť iba ným celoplošných intenzívnym rozvojom turizmu. Bohaté skúsenosti vo svete však ukazujú, že v prostrediach, akými sú chránené územia na Slovensku, môžno dosiahnuť hospodársky rast aj extenzívnym rozvojom turizmu, ktorý rešpektuje princípy trvalo udržateľného rozvoja a teda nepredstavuje ohrozenie pre krajinu, chránené biotopy a druhy.
- Neporušené prírodné prostredie a krajinný ráz majú z hľadiska slovenského turizmu a jeho rozvoja oveľa vyššiu hodnotu ako potenciálna ponuka lyžiarskych stredísk. Vzhľadom na trendy turizmu u nás a vo svete nepovažujeme verejnú investíciu do rozvoja lyžiarskeho turistického priemyslu vo forme poškodenia krajiny a životného prostredia za rentabilnú a oprávnenú.
- Národný program rozvoja cestovného ruchu, vypracovaný Ministerstvom hospodárstva SR v roku 2001, priamo uvádza, že „ochrana a trvalé zachovanie prírodných a kultúrnych hodnôt je jedným zo základných predpokladov existencie cestovného ruchu“ a ukladá opatrenie: Vzhľadom na previazanosť cestovného ruchu na využívanie kultúrnych a prírodných hodnôt vypracovať "Regionalizáciu cestovného ruchu" ako základný rozvojový a marketingový dokument v súlade so záujmami ochrany pamiatok a prírody a princípmi trvalo udržateľného rozvoja.
Analýza z vyššie uvedeného a jediného relevantného dokumentu v oblasti rozvoja cestovného ruchu nevychádza a o rozvoj turizmu, poníma ako bližšie nedefinovaný celok, ktorý však v druhej polovici materiálu postupne zamieňa za zjazdové lyžovanie. 
- Analýza obsahuje aj zjavne nepravdivé tvrdenia: „Prevažná časť procesu prípravy a realizácie projektov rozvoja infraštruktúry a služieb horských a podhorských stredísk sa dotýka oblastí s najvyšším stupňom ochrany“ 
Uvedené tvrdenia čiastočne platia v tatranskom národnom parku, ale nie v NP paušálne. Napr. v NP Nízke Tatry ležia 3 strediská v NP – t.j. v 3. stupni ochrany, 1 okrajovo zasahuje do NP, všetky ostatné strediská ležia v 2. stupni ochrany.
- Analýza navrhuje novelizovať príslušnú legislatívu z oblasti životného prostredia, navrhované zákony (napr. zákon o ochrane prírody a krajiny, zákon o posudzovaní vplyvov na životné prostredie) boli však nedávno novelizované a sú plne harmonizované s legislatívou EÚ, a to aj po vecnej – relevantný dôvod na ich ďalšiu legislatívnu úpravu neexistuje.
Konkrétne pripomienky k textu:
Časť 3. Návrhy na úpravu súčasnej i budúcej legislatívy
a) súčasná legislatíva
Zákon č. 543/2002 o ochrane prírody a krajiny:
strana 3:
1.	V druhom odstavci analýza uvádza ochranu prírody v 4. a 5. stupni ochrany ako „neprimeranú“, pričom ju považuje (v prvom odstavci) za nadštandardnú v porovnaní so súčasnou európskou legislatívou. Označenia „neprimeraná“ a „nadštandardná“ sú subjektívne tvrdenia, ktoré nie sú podložené žiadnymi faktami, analýzami a pod. Zákon o ochrane prírody preberá kľúčové smernice EÚ v ochrane prírody.
2.	V druhom odstavci sa ďalej uvádza, že obmedzenia sú výraznou prekážkou ďalšieho rozvoja infraštruktúry a služieb horských a podhorských stredísk CR, ako základnej podmienky dosiahnutia európskej úrovne služieb. Dovoľujeme si zásadne nesúhlasiť s týmto tvrdením, pretože:
-	Nie je pravda, že by sa v chránených oblastiach nemohla rozvíjať infraštruktúra a služby v turizme, ide o opäť o subjektívne a ničím nepodložené tvrdenia. Predpokladáme teda, že autori hovoria o infraštruktúre lyžiarskych stredísk, ktoré (podobne ako v celej analýze) vydávajú za infraštruktúru turizmu
-	Rozvoj infraštruktúry a služieb horských a podhorských stredísk CR nie je základná podmienka dosiahnutia európskej úrovne služieb. Európska úroveň služieb nespočíva v množstve zjazdových tratí či počtu snehových diel, ale v kvalite marketingu, v kvalite personálu a v kvalite zážitku, ktorý návštevník chránenej oblasti prežije. 
strana 4:
3.	Niektoré položky zoznamu navrhovaných úprav zákona nie sú reálne, napríklad nie je možné vyňať z chráneného územia chodník či trasu...

         Zákon 127/1994 o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení 
            neskorších predpisov
4.	V treťom a štvrtom odseku tejto časti sa opäť vyskytujú nepodložené a subjektívne tvrdenia. Nie je jasné, kto a ako určil, že požiadavky na investora, vyvolané a presadzované zástupcami správy niektorých NP a CHKO, sú „nadštandardné“ a „odborne nepodložené“. Na takýchto vágnych výrazoch nemožno zakladať seriózne analýzy.
strana 5:
5.	(prvý riadok) Nie je jasné, čo myslia autori analýzy pod pojmom „chránená plocha s najmenším ekologickým významom v rámci celku, totožným s okolitou nechránenou krajinou“.
b) Pripravovaná legislatíva
6.	Druhá odrážka „možnosť diferencovania rozsahu spracovania hodnotiacej správy, vrátane zrušenia povinnosti jej  spracovania v prípade projektov rozvoja CR“ nie je zrozumiteľná, navyše nie je vôbec jasné, prečo by práve projekty rozvoja CR mali byť univerzálne zbavené povinnosti EIA..
7.	(štvrtá odrážka) Opäť pripomienka ako vyššie: Nie je jasné, čo myslia autori pod spojením „chránená plocha s najmenším ekologickým významom v rámci celku, totožným s okolitou nechránenou krajinou“.
Časť 4: Prehodnotenie obsahu jednotlivých stupňov ochrany prírody
strana 6:
8.	Vo štvrtom odseku je veľmi dobre vyjadrený základný rozpor celej analýzy. Uvádza sa tu, že strediská zimného turizmu majú vysoký rozvojový potenciál a musia sa teda prioritne rozvíjať. Nie sú však známe žiadne analýzy, aký vysoký je tento potenciál a za akú cenu je ho možné dosiahnuť a teda či (ako uvádzame vyššie) má vyššiu hodnotu ako  príroda a krajina v danej lokalite – a to ako z hľadiska absolútneho, tak aj z hľadiska hospodárskeho rastu. 
9.	V piatom odseku (hrubo vyznačený) sú opäť zamenené lyžiarske strediská za „strediská CR“. Tvrdenie v tomto odstavci, totiž v žiadnom prípade nie je možné vztiahnuť univerzálne na všetky strediská CR na Slovensku.
5. Zmena klasifiikácie chránených území a ich zonácie
strana 7:
10.	Podobne ako inde aj v prvom odstavci je zamenené zjazdové lyžovanie za turizmus ako taký. Tvrdenie, ktoré je v tomto odstavci, totiž v žiadnom prípade nie je možné vztiahnuť univerzálne na „rozvoj horských a podhorských oblastí s dobrými podmienkami CR“. Obrovské množstvo príkladov zo sveta aj z Európy totiž jasne ukazuje, že v horských a podhorských lokalitách je možné úspešne rozvíjať aj iné formy turizmu ako je zjazdové lyžovanie a to s rovnakými, niekedy aj vyššími prínosmi a s menším poškodením prírody a krajiny.
11.	Nie je jasné, ako prišli autori na číslo 62% v druhom odstavci. Nie je uvedený žiadny zdroj, žiadna čiastková analýza, ani žiadna metodika
12.	Druhý odstavec ukazuje zmýšľanie autorov. Lyžovanie pri minimálnej snehovej vrstve je mimoriadne nebezpečné pre rastlinný a pôdny pokryv. Je pritom jasné, že znížením stupňa ochrany sa lyžovanie na minimálnej snehovej vrstve nestane menej nebezpečné pre rastlinný a pôdny pokryv. Tento odstavec naznačuje zásadné odborné a logické nedostatky autorov, keďže berie ako dôležité do úvahy iba „bezpečné“ lyžovanie a nie lyžovanie „bezpečné a nepoškodzujúce prírodu a krajinu“. 
Tretí odstavec: uvedené trendy sú síce skutočné, avšak samotná existencia záujmu o zimnú dovolenku v horských strediskách cestovného ruchu nie je zárukou, že prípadné investície (a to aj bez započítania externalít) budú rentabilné. Na Slovensku nie sú známe žiadne marketingové prieskumy, analýzy nákladov a výnosov, analýzy návratnosti investícií a pod., ktoré by hovorili o tom, že tento záujem je dostatočne veľký. Naopak: trendom na Slovensku ako aj na tradičných trhoch (Rusko, Ukrajina, Maďarsko a čiastočne aj Poľsko) je stále častejšia zimná dovolenka v alpských krajinách, zo zvyšovaním životnej úrovne sa tieto trendy budú posilňovať.  Vzhľadom na mimoriadne rozvinutú infraštruktúru a ponuku v Alpách za porovnateľnú cenu ako na Slovensku je otázne, aký klient (s akou kúpnou silou) bude do plánovaných lyžiarskych stredísk chodiť (keďže môžno očakávať, že klienti s vyššou kúpnou silou budú stále viac a viac chodiť do Álp).	

    Z

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O	

N

N

N

N

N

A

N

A

A

A

N

N

	

Nedostatočný časový priestor

Text bol prevzatý z podkladov MŽP SR

Iba pri rozvoji horských stredísk (aj lyžiarskych) sú problémy zo strany ochrany prírody a krajiny 

Nedostatočný časový priestor

Nesprávne predpoklady

Lyžiarske strediská sú významnou súčasťou horských a podhorských stredísk CR

Predpoklad vychádza z dokumentu Regionalizácia CR v SR

Nesprávny predpoklad