4.

SCHENGENSKÝ
AKČNÝ PLÁN

V. AKTUALIZOVANÉ ZNENIE

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

MINISTERSTVO VNÚTRA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Bratislava 18. september 2006

OBSAH

I.	       Úvod..................................................................................................................................................3

II.	Všeobecná stratégia implementácie schengenského systému (Schengenského acquis)............5
	                      1. situácia v tretích krajinách............................................................................................................8
                                    2. medzinárodná policajná spolupráca............................................................................................23
                                    3. otázky týkajúce sa hraníc............................................................................................................38
                                    4. vnútorné záležitosti Slovenskej republiky..................................................................................53

Príloha 1.                   Tabuľka implementácie Schengenského dohovoru implementujúceho 
                                    Schengenskú dohodu
Príloha 2. 	Zoznam ustanovení Schengenského acquis, ako je zahrnuté do rámca EÚ a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich, ktoré sú od pristúpenia záväzné a uplatniteľné v nových členských štátoch 

I.	Úvod

Od roku 1993 je Slovenská republika nezávislým samostatným štátom s počtom obyvateľov         5 383 000 a rozlohou územia 49 034 km2 . 
Európska dohoda o pridružení uzatvorená medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej bola podpísaná dňa 4. októbra 1993 a nadobudla platnosť dňa 1. februára 1995. Slovenská republika predložila žiadosť o členstvo v Európskej únii (ďalej len „EÚ“) dňa 27. júna 1995. Na zasadnutí v Helsinkách v decembri 1999 rozhodla Európska rada o začatí prístupových rozhovorov so Slovenskou republikou v roku 2000. Slovenská republika vyjadrila v  „Negociačnej pozícii Slovenskej republiky v kapitole 24 – spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra (CONF -SK 74/00)” záväzok prijať a implementovať acquis v tejto oblasti vrátane Schengenského acquis do 1. januára 2004. Tento dátum bol stanovený ako referenčný dátum pre vstup Slovenska do EÚ. Dňa 27. júna 2001 bola otvorená kapitola č. 24 - Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra a dňa 11. júna 2002 aj predbežne uzatvorená. 
Slovenská republika predložila  Schengenský akčný plán Slovenskej republiky (ďalej len „SAP“) formou piatej dodatkovej informácie konferencii o pristúpení Slovenskej republiky do EÚ v septembri 2001. Vo februári 2002 bola predložená konferencii siedma dodatková informácia, ktorá obsahovala plán implementácie sekundárnej schengenskej legislatívy.

Dňa 16. apríla 2003 podpísala Slovenská republika v Aténach Zmluvu o pristúpení k EÚ, ktorá v článku 3 ods. 1 aktu o podmienkach pristúpenia stanovuje, že ustanovenia Schengenského acquis zahrnuté do rámca EÚ a aktov na ňom založených, alebo inak s ním súvisiacich sú odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty a v nich aj uplatňované. Tieto ustanovenia Schengenského acquis sú uvedené v prílohe 1 aktu.  Článok 3 ods. 2 obsahuje tie ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú síce odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty, ale v novom členskom štáte sa však budú uplatňovať až na základe rozhodnutia Rady EÚ, prijatého na základe tzv. schengenského hodnotiaceho procesu a po schválení Európskym parlamentom. 
Od roku 2000 Slovenská republika postupne vytvárala podmienky a realizovala opatrenia potrebné pre aplikáciu Schengenského acquis a schengenských štandardov. Pri budovaní schengenskej spolupráce spolupracuje s ostatnými členskými štátmi EÚ a venuje zvláštnu pozornosť účinnej ochrane svojich hraníc predovšetkým s prioritným dôrazom na vybudovanie hranice s Ukrajinou podľa schengenských štandardov vzhľadom na jej budúci charakter vonkajšej hranice schengenského priestoru.
Centrálnym orgánom zodpovedným za implementáciu a aplikáciu Schengenského acquis a schengenských štandardov je Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „MV SR“), ktoré na základe uznesení vlády SR č. 836/2001 a 1099/2002, spolupracuje v rámci jednotlivých oblastí s  príslušnými ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy participujúcimi na riešení konkrétnych úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis: 

Č.	Aplikačná skupina	Obsah problematiky	Gestorstvo 
a spolugestorstvo	
1.	Policajná spolupráca	•	Výmena informácií
•	Cezhraničná spolupráca
•	Cezhraničné sledovanie a prenasledovanie
•	Spoločné hraničné pracoviská
	MV SR – gestor
MZV SR
MF SR – CR
MS SR  
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
2.	N SIS a úrad SIRENE	•	vytvorenie národného uzla SIS
•	výmena informácií
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MZV
MF SR – CR
MS SR
GP SR	
3.	Riadenie hraníc	•	hraničná kontrola a ochrana hranice
•	hraničné priechody
•	vnútroštátne kontroly – mobilné jednotky
•	veterinárna a fytosanitárna ochrana	MV SR – gestor
MF SR – CR
MP SR
MZV SR
MDPaT – Železničná polícia	
4.	Migrácia	•	kontrola tokov legálnej a nelegálnej migrácie
•	prevádzačstvo
•	nelegálna práca	MV SR – gestor
MPSVaR SR
MDPT SR	
5.	Vízová politika	•	vydávanie víz
•	vstup na územie SR
•	tranzit
•	vyhosťovanie
•	readmisia	MV SR – gestor
MZV SR
	
6.	Colná spolupráca	•	colná spolupráca
•	cezhraničná spolupráca 	MF SR – CR – gestor
MV SR	
7.	Ochrana osobných údajov	•	registrácia a evidencia informačných systémov
•	kontrola IS	Úrad na ochranu osobných údajov – gestor
všetky ÚOŠS	
8.	Vzdelávanie pre oblasť eur. integrácie a Schengenského acquis	•	vzdelávanie zamestnancov štátnej správy vykonávajúcich úlohy na úseku Schengenského  acquis 	MV SR – gestor
zainteresované ÚOŠS	
9.	Boj proti organizovanému zločinu	•	výkon, výmena informácií
•	legislatíva
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MF SR – CR 
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
10.
	Boj proti terorizmu	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
11.	Boj proti drogovej kriminalite	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MF SR-CR
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia
GS Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog	
12.	Boj proti korupcii a legalizácii príjmov z trestnej činnosti	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva
•	OLAF	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MF SR – CR
MDPaT – Železničná polícia
NKÚ
UV, CPJ	
13.	Justičná spolupráca	•	trestné veci
•	občianske veci	MS SR – gestor
GP SR
MV SR	

Od roku 2002 MV SR realizovalo twinningové projekty v rámci programu PHARE v spolupráci s Francúzskom, zamerané na vybudovanie a rozvoj Národného Schengenského informačného systému (ďalej len „N SIS“) s perspektívou pripojenia Slovenskej republiky k Schengenskému informačnému systému (ďalej len „SIS“) a so zameraním na implementáciu Schengenského  acquis spolu s Rakúskom ako so spolupracujúcou krajinou. Ťažiskom pomoci rakúskej strany v rámci twinningového projektu bola oblasť vízovej politiky.
Dňa 1. mája 2004 sa Slovenská republika spolu s Českou republikou, Estónskom, Cyprom, Lotyšskom, Litvou, Maďarskou republikou, Maltou, Poľskou republikou a Slovinskom stala členským štátom Európskej únie.
V apríli 2005 bola záverečnou konferenciou ukončená realizácia jednotlivých aktivít v rámci twinningového projektu „Implementácia Schengenského akčného plánu a pokračovanie v budovaní infraštruktúry na budúcich vonkajších hraniciach EÚ“, ktoré boli zamerané napr. na asistenciu pri tvorbe systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou, budovanie SIS a pracoviska SIRENE. 
V auguste 2005 boli v rámci projektov programu PHARE ukončené dodávky technického vybavenia určeného pre slovensko-ukrajinskú hranicu, pre budovanie SIS a pracoviska SIRENE, pre medzinárodné letiská schengenského typu a pre pracoviská migračného úradu na týchto letiskách.
Dňa 20. decembra  2005 sa úspešnou prezentáciou jednotlivých inštitúcií a dotknutých útvarov na pracovnej skupine pre schengenské hodnotenia v Bruseli začal celkový proces schengenského hodnotenia Slovenskej republiky.

II. Všeobecná stratégia implementácie Schengenského systému)
      (Schengenského acquis)

Amsterdamská zmluva začlenila Schengenský systém do právneho rámca EÚ prostredníctvom Protokolu začleňujúcom Schengenský systém do rámca EÚ (ďalej len „Schengenský protokol”). Odo dňa vstupu Schengenského protokolu do platnosti sa Schengenský systém, ktorý zahrnuje pred týmto dátumom vydané rozhodnutia Výkonného výboru, automaticky vzťahuje na trinásť signatárov tzv. schengenských dohôd. Od tohoto dňa je Výkonný výbor nahradený Radou EÚ.
V súlade s článkom 8 Schengenského protokolu sú kandidátske krajiny v čase ich pristúpenia k EÚ povinné komplexne implementovať Schengenské acquis.
Slovenská republika v súlade s článkom 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia Slovenskej republiky k EÚ, ktorý je súčasťou Zmluvy o pristúpení k EÚ, je vstupom do EÚ povinná uplatňovať tie ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú uvedené v prílohe I Zmluvy o pristúpení do EÚ           (pozri príloha 2).
Ministri vnútra štátov  V4 sa v roku 2003 zhodli na začatí hlbšej spolupráce pri príprave  začlenenia sa do schengenského priestoru.
 Na základe spoločného prehlásenia zo dňa 11. septembra 2003 ministri vnútra založili pracovnú skupinu V4 pre schengenskú spoluprácu, ktorá preverila podmienky a modality spoločného podania žiadosti o začlenenie sa do schengenskej spolupráce a zároveň vytvorila platformu pre vzájomnú spoluprácu pri príprave štátov V4 na vstup do Schengenu.
Prehlásením ministra vnútra Slovenskej republiky zo dňa 20. decembra 2004, v súlade s článkom 3 odseku 2 Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k EÚ, Slovenská republika, ako jeden z desiatich nových členských štátov EÚ deklarovala svoju pripravenosť na začatie procesu hodnotenia plnenia požiadaviek pre aplikáciu Schengenského acquis a schengenských štandardov potrebných pre integráciu Slovenskej republiky do schengenského priestoru.
Európska rada v Haagskom programe zo dňa 5. novembra 2004 vyzvala Radu EÚ, Európsku komisiu a členské štáty, aby podnikli všetky dostupné kroky k umožneniu čo možno najskoršieho odstránenia hraničných kontrol na vnútorných hraniciach EÚ. V súlade s touto požiadavkou vypracovala a schválila pracovná skupina pre schengenské hodnotenie (ďalej len „SCHEVAL“) dokument č. 7638/2/05, Scheval 20, COMIX 200 pod názvom Schengenské hodnotenie desiatich nových členských štátov, ktorý Rada ministrov pre spravodlivosť a vnútro schválila na svojom zasadaní dňa 2. a 3. júna 2005. Týmto materiálom boli schválené základné princípy schengenských hodnotení, predpokladaný harmonogram jednotlivých krokov celého schengenského procesu hodnotení, témy hodnotení, organizačné a procedurálne aspekty hodnotiaceho procesu. 
Pre hodnotenie oblasti SIS/SIRENE bude vypracovaný samostatný harmonogram, avšak už teraz sa predpokladá termín v rozmedzí od apríla do septembra 2007.
 Časový plán hodnotení pre Slovenskú republiku (a Poľskú republiku)
Oblasť hodnotenia	Termín	
Ochrana osobných údajov:	od 30. januára do 3. februára 2006	
Policajná spolupráca:	od 20. do 31. marca 2006	
Vzdušné hranice (letiská):	od 11. do 14.  mája 2006	
Pozemné hranice:	od 9. do 13. októbra 2006	
	
V oblasti vízovej problematiky, schengenské evaluačné misie schválené pracovnou skupinou pre schengenské hodnotenie SCHEVAL vykonali hodnotenie dvoch zastupiteľských úradov každého nového členského štátu s výnimkou Cypru. Na základe počtu udeľovaných víz v tretích štátoch boli pracovnou skupinou SCHEVAL pre Slovenskú republiku určené zastupiteľské úrady v Kyjeve a v Belehrade.
Hodnotiaci proces kandidátskych štátov, ktoré majú záujem vstúpiť do schengenského priestoru, sa riadi rozhodnutím Výkonného výboru č. SCH/Com – ex (98) 26 def) zo 16. septembra 1998 o zriadení Stáleho výboru pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu (ďalej len „stály výbor“), ktorý stály výbor oprávňuje hodnotiť, či boli kandidátskymi štátmi splnené všetky predpoklady na zavedenie jednotlivých ustanovení Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 (ďalej len „Schengenský dohovor“) do praxe a zabezpečiť správne uplatňovanie Schengenského acquis štátmi, ktoré už vykonávajú Schengenský dohovor. 
Stály výbor bol pretransformovaný na pracovnú skupinu pre schengenské hodnotenie, tzv. SCHEVAL, ktorá je zodpovedná za prípravu návrhov správ s ohľadom na hodnotenie príprav kandidátskych štátov na zavedenie Schengenského dohovoru do praxe a overenie, že všetky predpoklady pre praktické uplatnenie Schengenského dohovoru a zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach boli splnené. Ďalšou úlohou pracovnej skupiny je kontrola správneho uplatňovania Schengenského dohovoru štátmi, ktoré ho už zaviedli do praxe, najmä kontrolou odporúčaní navrhnutých pri návštevách inšpekčných tímov na vonkajších hraniciach, zabezpečovanie prijatí následných krokov na nápravu nedostatkov uvedených v hodnotiacich správach o vonkajších hraniciach, zameraním väčšej pozornosti na spoločné úsilie potrebné na zlepšenie kvality kontrol na vonkajších hraniciach a optimalizovaním uplatnenia dohovoru v oblasti policajnej spolupráce, justičnej spolupráce a Schengenského informačného systému.  
Výhradná zodpovednosť za kontrolu správneho uplatňovania Schengenského dohovoru však zostáva na schengenských štátoch. 
Ďalšími doplňujúcimi dokumentmi, ktorými sa riadi schengenské hodnotenie, sú schengenské katalógy odporúčaní a najlepších praktík. V súčasnosti sú vydané štyri katalógy a to katalógy pre:
-	vonkajšie hranice, vyhosťovanie a readmisiu,
-	policajnú spoluprácu,
-	víza,
-	SIS a úrady SIRENE.

Uvedené katalógy vznikli z potreby poskytnúť konkrétne a praktické odporúčania a rady jednotlivým krajinám Schengenského dohovoru ako aj pre kandidátske krajiny. Vznikli na základe dlhoročných skúseností z hodnotiacich misií a na základe potrieb krajín, ktoré sa na schengenské hodnotenie pripravujú. Poskytujú praktické informácie a do istej miery aj potrebné opatrenia vedúce k zabezpečeniu úspešného výsledku hodnotenia. 
V rámci schengenskej evaluácie v podmienkach Slovenskej republiky je nevyhnutná úzka spolupráca ministerstiev zainteresovaných do plnenia úloh vyplývajúcich zo Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky. 

Doterajší priebeh Schengenského hodnotiaceho procesu v Slovenskej republike.
Celý proces schengenského hodnotenia Slovenskej republiky začal úspešnou prezentáciou jednotlivých inštitúcií a dotknutých útvarov na pracovnej skupine pre schengenské hodnotenia dňa 20. decembra 2005 v Bruseli. 
V dňoch 1. až 4.  februára  2006 sa uskutočnila prvá z hodnotiacich misií,  zameraná na ochranu osobných údajov. Predmetom hodnotenia boli úrad na ochranu osobných údajov, úrad informatiky a telekomunikácií MV SR, úrad kontroly ministra vnútra SR, úrad hraničnej a cudzineckej polície prezídia Policajného zboru a Ministerstvo zahraničných vecí SR vrátane ochrany osobných údajov na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí v oblasti vízového procesu. Návrh správy z hodnotiacej misie bol dňa 10. marca 2006 prezentovaný pracovnej skupine pre schengenské hodnotenia a následne na ďalšom zasadnutí pracovnej skupiny bola správa aj schválená. Dňa 21. júna 2006 vláda Slovenskej republiky prijala uznesenie č. 558 k priebežnému stanovisku Slovenskej republiky k Hodnotiacej správe o súlade ustanovení o ochrane osobných údajov s ustanoveniami Schengenského acquis, v ktorom uložila dotknutým rezortom prijať opatrenia na realizáciu záverov uvedených v predbežnom stanovisku v súlade so závermi hodnotiacej správy.  
Druhá hodnotiaca misia zameraná na policajnú spoluprácu, sa uskutočnila v dňoch 26. až 31. marca  2006. Počas hodnotenia sa prezentovali jednotlivé útvary Policajného zboru (ďalej len „PZ“), ktoré budú vykonávať cezhraničné sledovanie a prenasledovanie v zmysle Schengenského dohovoru; Spoločné kontaktné pracovisko na diaľničnom hraničnom priechode Jarovce – Kittsee ako pracovisko, ktoré by do budúcna malo byť pretransformované na spoločné pracovisko v zmysle Schengenského katalógu; úrad medzinárodnej policajnej spolupráce prezídia PZ ako jednotný kontaktný bod pre výmenu informácií v zmysle Schengenského dohovoru; Akadémia PZ v Bratislave a sekcia personálnych a sociálnych činností MV SR ako útvary zastrešujúce vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie v rezorte; Národná jednotka boja proti nelegálnej migrácii úradu hraničnej a cudzineckej polície prezídia PZ, ako i spolupráca s rezortami MS SR, Colnou správou a Generálnou prokuratúrou SR. Návrh správy z hodnotiacej misie bol prezentovaný vedúcim hodnotiaceho tímu na zasadnutí pracovnej skupiny pre schengenské hodnotenie v Bruseli dňa 18. mája 2006. Po zapracovaní pripomienok Slovenskej republiky by správa mala byť prijatá na nasledujúcom zasadnutí pracovnej skupiny.
V dňoch 11.  až 14. mája  2006 sa uskutočnilo hodnotenie vzdušných hraníc. Predmetom hodnotenia boli letiská, ktoré po integrácii Slovenskej republiky do schengenského priestoru budú medzinárodnými letiskami schengenského typu, t. j. Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava,  a. s. (BTS), Letisko Košice – Airport Košice, a. s. a Letisko Poprad – Tatry, a. s.. Predmetom hodnotenia bol predovšetkým tok rozdelenia cestujúcich v zmysle Schengenských štandardov, výkon prvolíniovej a druholíniovej kontroly, spolupráca s colnými orgánmi, spolupráca s ostatnými inštitúciami pri zabezpečovaní ochrany letiska (aj počas krízových situácií). Návrh správy bol prezentovaný na zasadnutí pracovnej skupiny pre schengenské hodnotenia v Bruseli dňa 30. júna 2006. Po zaslaní odpovedí na doplňujúce otázky by správa mala byť schválená na nasledujúcom zasadnutí pracovnej skupiny v septembri 2006.
Dňa 26. júna 2006 sa uskutočnilo hodnotenie Veľvyslanectva SR v Kyjeve a dňa 20. septembra 2006 hodnotenie Veľvyslanectva SR v Belehrade. Predmetom hodnotenia bol proces prijímania žiadostí a udeľovania slovenských víz, objektová a personálna bezpečnosť, systém školenia zamestnancov a zapájanie sa do miestnej konzulárnej spolupráce členských štátov EÚ a Schengenu v rámci prípravného procesu na uplatňovanie schengenského acquis. Prvý návrh hodnotiacej správy Veľvyslanectva v Kyjeve bol Slovenskej republike doručený v septembri 2006; v súčasnom období sa spracúvajú komentáre k odporúčaniam zisteným počas evaluačnej misie. Návrh hodnotiacej správy Veľvyslanectva v Belehrade bude Slovenskej republike predložený v októbri 2006.
Komplexná implementácia Schengenského acquis a schengenských štandardov zahŕňa štyri stupne z hľadiska priorít v súlade so Schengenskými katalógmi:
1.stupeň: situácia v tretích krajinách
2.stupeň: medzinárodná policajná spolupráca
3.stupeň: otázky týkajúce sa hraníc
4.stupeň: vnútorné záležitosti Slovenskej republiky

1. Situácia v tretích krajinách

Nelegálna migrácia v roku 2005
Úrad hraničnej a cudzineckej polície prezídia Policajného zboru (ďalej len „ÚHCP P PZ) prešiel v roku 2005 organizačnými zmenami. V súvislosti so zabezpečením plnenia úloh efektívneho líniového riadenia služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície sa dňom 1. apríla 2005 realizovali organizačné zmeny ÚHCP P PZ, ktorými sa z 8 odborov hraničnej a cudzineckej polície zriadili 4 riaditeľstvá hraničnej a cudzineckej polície a Riaditeľstvo hraničnej polície, Sobrance, do ktorého pôsobnosti  patrí ochrana slovensko–ukrajinskej hranice, ktorá bude v budúcnosti zároveň vonkajšou hranicou schengenského priestoru. Zároveň sa dňom 1. apríla 2005 s cieľom posilnenia existujúcich a  doplnenia niektorých absentujúcich činností, ktoré má ÚHCP P PZ plniť v rámci riadenia ochrany vnútornej a vonkajšej hranice a v zmysle požiadaviek a obsahu Schengenského acquis, zriadilo v jeho pôsobnosti analyticko-operačné oddelenie a odbor vyšetrovania obzvlášť závažnej trestnej činnosti. 
V rámci týchto zmien bolo reorganizovaných 68 oddelení hraničnej kontroly a vytvorilo sa 28 nových oddelení hraničnej polície, 9 oddelení hraničnej kontroly na slovensko – ukrajinskej hranici a 6 oddelení hraničnej kontroly na letiskách.
Cieľom týchto organizačných zmien bolo pripraviť a vykonať v rámci služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície nevyhnutné opatrenia súvisiace s predpokladanou integráciou do schengenského priestoru v II. polroku 2007.
Nelegálna migrácia je jedným z najvážnejších problémov nielen Slovenskej republiky, ale je tiež problémom celosvetovým. Napriek poklesu zostáva závažným spoločenským fenoménom. Pri nelegálnej migrácii cez štátne hranice sa potvrdzuje dlhodobý trend, že Slovenská republika je hlavne tranzitnou krajinou. 
Boj proti nelegálnej migrácii prebieha na niekoľkých úrovniach. Jednou z nich sú i legislatívne zmeny zákonov, do ktorých sa implementujú  dokumenty Európskej únie tak, aby legislatíva a ochrana pred nelegálnou migráciou bola v súlade s európskou legislatívou.

Stav v oblasti nelegálnej migrácie na území Slovenskej republiky

V roku 2005 bolo na štátnych hraniciach pri nedovolenom prekročení zaistených celkom 5178 nelegálnych migrantov (pokles o 38 % oproti roku 2004) a vo vnútrozemí Slovenskej republiky bolo zistených spolu 2871 cudzincov na neoprávnenom pobyte (nárast o 9 % v porovnaní s rokom 2004).  Je potrebné poznamenať, že až 32 % z celkového počtu cudzincov zaistených na neoprávnenom pobyte predstavujú občania Ukrajiny, ktorí pricestujú do Slovenskej republiky legálne na platné vízum.
Zlepšenie nastalo najmä v poklese nelegálnej migrácie cez slovensko-ukrajinskú hranicu (o 23%). Pokles nelegálnych migrantov bol aj na výstupe zo Slovenskej republiky do Rakúskej republiky      (o 30 %)  a  hlavne do Českej republiky (až 13–násobne). 
Najväčší podiel na nežiaducich nelegálnych migračných pohyboch osôb z tretích krajín patrí migrantom pochádzajúcim z Ruskej federácie (Čečenska), Moldavska, Indie a Číny. 
	Špecifickým znakom nelegálnej migrácie namierenej na územie Slovenskej republiky je snaha nelegálnych migrantov len prechádzať územím Slovenskej republiky, resp. ich snaha zneužívať vstup do azylového konania s cieľom legalizácie svojho pobytu na území Slovenskej republiky a následnej prípravy na nelegálny prechod do iného štátu. Potvrdzujú to aj opakované nedovolené odchody žiadateľov o azyl s cieľom prejsť štátnu hranicu najmä do Rakúskej republiky a pokračovať ďalej do niektorej zo západných krajín Európskej únie.
	
Prehľad o nelegálnej migrácii -  porovnanie rokov  2005 a 2006
Štátna hranica	2005	2006	Rozdiel	
	zo SR	do SR	celkom	zo SR	do SR	celkom		
AUT	956	0	956	365	2	367	-589	
CZE	60	3	63	22	1	23	-40	
UKR	10	926	936	2	1001	1003	+67	
POL	6	51	57	20	91	111	+54	
HUN	10	14	24	24	12	36	+12	
LET	1	1	2	15	1	16	+14	
Spolu	1043	995	2038	448	1108	1556	-482	
N. pobyt	723	1218	+495	
Celkom	2761	2774	+13	

V sledovanom období sa po prvý raz podarilo zvýšiť počet záchytov najmä na vstupe do republiky v porovnaní s výstupom (71% : 29%) čo svedčí o zlepšení ochrany vonkajšej hranice EÚ.

Trendy v nelegálnej migrácii po mesiacoch 
2005	I.	II.	III.	IV.	V.	VI.	Spolu	
Celkom	399	247	355	519	591	650	2761	
Cez ŠH	352	210	289	401	450	336	2038	
N.  pobyt	47	37	66	118	141	314	723	
2006	I.	II.	III.	IV.	*V.	VI.	Spolu	
Celkom	404	217	261	450	750	692	2774	
Cez ŠH	213	134	145	241	402	421	1556	
N. pobyt	191	83	116	209	348	271	1218	

Nežiaduci je trend v porovnaní jednotlivých kvartálov roka 2006:
1.Q. –   882 (32%) 
2.Q. – 1892 (68%) 

Nelegálna práca
Kontrola nelegálnej práce/nelegálneho zamestnávania na území Slovenskej republiky je vykonávaná oddeleniami cudzineckej polície Policajného zboru v rámci represívno-bezpečnostných akcií „Cudzinci“, alebo v rámci bežnej kontrolnej činnosti podľa zákona o pobyte cudzincov a v tomto špecifickom prípade aj na dodržiavanie povinností cudzincov ustanovených v zákone č. 5/2004 o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Z uvedeného dôvodu sú kontroly zamerané na odhaľovanie nelegálnej práce (zamestnávania) vykonávané aj v spolupráci s okresnými inšpektorátmi práce, okresnými úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny .
V prvom polroku 2006 bolo počas kontrol so zameraním na nelegálnu prácu cudzincov v Slovenskej republike zistených celkom 176 prípadov nelegálneho zamestnávania (práce) cudzincov. Z uvedeného počtu bolo 17 prípadov zistených počas represívno-bezpečnostnej akcie „Cudzinci“. Najčastejšie sa nelegálne zamestnávanie (práca) zistila u štátnych občanov Kórei (40), Vietnamu (40), Ukrajiny (13), Rumunska (11) a Kuvajtu (9). V prvom polroku roku 2005 bola štátna príslušnosť nelegálne zamestnaných (pracujúcich) osôb nasledovná: Vietnam  (97), Ukrajina (29), Rumunsko (28), Poľská republika (25) a Čína (20). 

Porovnanie zistených prípadov nelegálnej práce

polrok/
počet prípadov 	2005	2006	
január 	56	42	
február 	15	15	
marec 	61	55	
apríl 	93	39	
máj 	70	15	
jún	61	10	
celkom	356	176	

Spôsob prekročenia štátnej hranice
V I. polroku 2006 najviac nelegálnych migrantov nedovolene prekročilo cez zelenú hranicu (4341) – 84 % a potom v úkrytoch vo vlakoch (301) –  6 %.

Cudzí CD	Falošný pozmenený
CD	Pobyt
bez CD	Prekročenie ŠH mimo HP	Úkryt v motorovom vozidle	Úkryt vo vlaku	Vyhnutie sa kontrole	Spolu	
47	119	15	1309	42	20	4	1556	

V súčasnosti sú využívané najmä tieto  trasy postupu nelegálnych migrantov:
•	z domovskej krajiny v Ázii (Čína, Vietnam, India, Bangladéš, Pakistan) – cez bývalé krajiny ZSSR letecky do Ruska a na Ukrajinu, po súši cez rusko-ukrajinskú hranicu nákladnými alebo dodávkovými vozidlami na štátnu hranicu Ukrajina – Slovenská republika – Rakúska republika
•	Ruská federácia (Čečensko) – po súši cez rusko-ukrajinskú (bieloruskú) hranicu – vozidlami na ukrajinsko (bielorusko) - poľskú hranicu – na hraničný priechod, resp. cez tzv. zelenú štátnu hranicu – azylové zariadenie v Poľskej republike -  Slovenská republika – Rakúska republika
•	Ruská federácia (Čečensko), Gruzínsko, Moldavsko, Arménsko, Azerbajdžan - po súši cez rusko-ukrajinskú hranicu nákladnými a dodávkovými vozidlami na štátnu hranicu Ukrajina – Slovenská republika – Rakúska republika
Z hľadiska hlavných migračných tokov sa stáva bezpečnostným rizikom migračný prúd smerujúci z  Poľskej republiky do Slovenskej republiky a ďalej do Rakúskej republiky (najmä štátni príslušníci Ruska /Čečenska/ a Indie). Táto migračná trasa sa začala využívať v letných mesiacoch  roka 2005 ako reakcia na zmenu azylovej praxe v Nemeckej spolkovej republike.
Z  hľadiska krajiny vstupu na územie Slovenskej republiky  pre nelegálnych migrantov  smerujúcich na západ  je využívaná Ukrajina a Poľská republika. Za rok  2005 bolo na štátnej hranici s Ukrajinou v smere do SR  zaistených  2554 migrantov  (87% z celkového počtu nelegálnych vstupov, resp. 49% z celkového počtu nedovolených prekročení štátnej hranice ) a na štátnej hranici s Poľskou republikou 322 migrantov v smere do Slovenskej republiky (11% z celkového počtu nelegálnych vstupov, resp.   6 % z celkového počtu nedovolených prekročení štátnej hranice). 
Hlavnou bránou na výstupe je štátna hranica Slovenskej republiky s Rakúskou  republikou. Na tejto štátnej hranici bolo v roku 2005 zaistených 2002 migrantov v smere zo SR (89% z celkového počtu nelegálnych výstupov, resp. 39% z celkového počtu nedovolených prekročení štátnej hranice ).
Tranzit cez územie Slovenskej republiky  je realizovaný:
•	tzv. severnou trasou z Ukrajiny – štátna hranica s Ukrajinou – Michalovce, Humenné, Žilina, Bratislava – Rakúska republika
•	tzv. južnou  trasou – štátna hranica s Ukrajinou – Košice – Rožňava – Nitra – Bratislava – Rakúska republika
•	tzv. severnou trasou z Poľskej republiky – štátna hranica s Poľskou republikou (ZT Vlachy) – Čadca – Žilina – Bratislava – Rakúska republika

Osobitná je trasa postupu migrantov, ktorí požiadali o azyl, resp. zneužívajú azylový systém. Po zadržaní na štátnej hranici s Ukrajinou alebo Poľskou republikou požiadajú o azyl v Slovenskej republike. Orgánmi hraničnej a cudzineckej polície sú odoslaní cez oddelenie azylu PZ Adamov, Vlachy alebo Opatovská Nová Ves do záchytných táborov Migračného úradu MV SR, kde po určitom čase nadviažu kontakt s prevádzačskými organizáciami a pokračujú smerom do Rakúskej  republiky.

Z hľadiska spôsobu nedovoleného prekročenia štátnej hranice migranti využívajú:
•	nedovolené prekročenie tzv. zelenej štátnej hranice organizované prevádzačskou (organizovanou alebo zločineckou) skupinou,
•	nedovolené prekročenie štátnej hranice v úkryte dopravného prostriedku, 
•	nedovolené prekročenie štátnej hranice na falošný alebo pozmenený cestovný doklad.

V roku 2005 došlo k  zlepšeniu situácie na úseku boja s nelegálnou migráciou. Skvalitnila sa ochrana štátnej hranice v zmysle požiadaviek vyplývajúcich zo Schengenského dohovoru, prehĺbilo sa monitorovanie azylových zariadení a ich okolia, pružne sa reaguje na aktuálnu situáciu najmä na štátnej hranici s Ukrajinou, Poľskou republikou a Rakúskou republikou. 

Prehľad  nelegálnych migrantov podľa štátnej príslušnosti  (TOP 5)

	Nedovolené prekročenie ŠH	
Štátna príslušnosť	2005	Štátna príslušnosť	2006	
				
Moldavsko	407	Moldavsko	502	
Rusko	387	Čína	206	
Čína	254	India	172	
India	253	Rusko	112	
Gruzínsko	157	Ukrajina	88	

Readmisia

Účinným nástrojom v boji proti nelegálnej migrácii sú readmisné dohody, na ktorých základe možno odovzdať osoby do krajín,  s ktorými má Slovensko uzavretú takúto dohodu.
	
Prehľad o prevzatých a odovzdaných osobách podľa readmisných dohôd

V sledovanom období roka 2006 bolo readmitovaných spolu 943 osôb.  Najviac osôb bolo prijatých z Rakúskej republiky – 98 osôb a odovzdaných bolo najviac osôb na Ukrajinu – 784 osôb. 
V sledovanom období roka 2006 bolo na štátnej hranici s Ukrajinou zadržaných celkom na vstupe 1001 osôb z tretích krajín, z toho sa v rámci readmisie podarilo vrátiť 784, čo je 78% úspešnosť. V roku 2005 v rovnakom období to bola 69% úspešnosť (zadržaných 926 občanov tretích krajín na vstupe; readmitovaných 637 osôb). 
	Z 2774 zistených nelegálnych migrantov bolo 799  readmitovaných, 1029 požiadalo o azyl a 61 bolo umiestnených v ÚPZC  alebo riešených iným spôsobom.
Čo sa týka štátnej príslušnosti, najviac bolo vrátených občanov Moldavska – 307 a najviac bolo aj prijatých občanov Moldavska   - 74.

Readmisná dohoda so štátom	2005	2006	
	odovzdaných osôb	prijatých osôb	odovzdaných osôb	prijatých osôb	
	občanov zmluvnej strany	občanov tretích štátov	občanov SR	občanov tretích štátov	občanov zmluvnej strany	občanov tretích štátov	občanov SR	občanov tretích štátov	
Česká r.	0	3	0	40	0	0	0	17	
Maďarsko	10	5	0	2	2	1	0	10	
Poľsko	38	5	0	4	0	2	0	19	
Rakúsko	0	3	0	328	0	0	0	98	
Ukrajina	8	637	0	5	10	784	0	0	
Spolu	56	653	0	379	12	787	0	144	

Pre objektívne zhodnotenie prúdu nelegálnej migrácie je potrebné k registrovanej nelegálnej migrácii na území Slovenskej republiky prirátať všetky osoby, ktoré bez kontroly  hraničnej polície PZ nedovolene opustili územie Slovenskej republiky do niektorej z krajín EÚ a podľa nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003, ktoré ustanovuje kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov (Dublin II), budú vrátené (transferované) späť na  územie Slovenskej republiky.

 Falšovanie a pozmeňovanie cestovných dokladov

Špecifickou formou  nelegálnej migrácie  sú cesty na falošný a pozmenený cestovný doklad alebo neoprávnený pobyt na neregulárny doklad.  
V I. polroku 2006 bolo celkom zistených 193 falošných, alebo pozmenených cestovných dokladov. V porovnaní s rovnakým obdobím roka 2005, keď bolo zistených 253 falošných, alebo pozmenených cestovných dokladov, je to pokles o 24 %.

Zistené falšované a pozmenené cestovné doklady

	2005	2006	
UKR	5	24	
AUT	96	78	
CZE	13	6	
HUN	15	40	
POL	110	34	
LET	11	7	
Prístav	0	1	
Vnútrozemie	3	3	
Celkom	253	193	

Podľa spôsobov falšovania a pozmeňovania cestovných dokladov sa najviac využíva výmena fotografie  v cestovnom doklade (88) a výmena strán v cestovnom doklade (62), najviac sú falšované a pozmeňované cestovné doklady Slovenskej republiky (68). Podľa druhu cestovného dokladu sú najviac falšované a pozmeňované identifikačné karty (65).

Odopretie vstupu cudzincom a vrátené osoby
Odopretie vstupu bolo realizované z dôvodov uvedených v  § 6 ods. 1 a 2 zákona  č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a pre nedostatky v cestovnom doklade. 
V I. polroku 2006  bol odopretý vstup celkom 1578 osobám. Oproti rovnakému obdobiu roka 2005, keď bol vstup odopretý 9920 osobám, je to pokles o  84 %. Výrazný pokles bol spôsobený hlavne tým, že klesol počet odopretých vstupov občanom EÚ, ktorým môže byť v zmysle legislatívnych úprav vstup odopretý len v závažných prípadoch. Najčastejšie bol vstup odopretý z dôvodov uvedených v  § 6 ods. 1 a 2 zákona  č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a pre nedostatky v cestovnom doklade. 

2005					                           2006
Štát	počet	
Ukrajina	698	
Srbsko a ČH	116	
Turecko	88	
Čína	86	
Rumunsko	77	
Vietnam	54	
Rusko	49	
Thajsko	42	
India	34	
Moldavsko	34	
Bulharsko	29	
Juhoafrická republika	29	
Egypt	23	
Macedónsko	17	
Bosna a Hercegovina	15	
Štát	počet	
Maďarsko	3127	
Ukrajina	3052	
Poľsko	1048	
Česká rep.	717	
Rumunsko	301	
Turecko	178	
Rakúsko	113	
Rusko	113	
Moldavsko	95	
Bulharsko	88	
Nemecko	88	
Čína	75	
Srbsko a ČH	56	
Juhoafrická republika	49	
Chorvátsko	43	

Vrátené osoby

V I. polroku 2006 bolo z hraničných priechodov celkom vrátených 4338 občanov Slovenskej republiky. Oproti rovnakému obdobiu roka 2005, keď bolo vrátených 10754 osôb, je to pokles o 60%. (Táto skutočnosť bola ovplyvnená tým, že v minulom roku sa začal uplatňovať zákon č. 381/1997 Z.  z. o cestovných dokladoch v znení poslednej novely zákona č. 653/2004 Z. z., na ktorej základe musia deti nad 5 rokov pri cestách do zahraničia predložiť vlastný cestovný doklad, ktorý spravidla nemali. Tento trend ale postupom času začal klesať).

Prevádzačstvo

Z trestného činu nedovoleného prekročenia štátnej hranice a prevádzačstva bolo v roku 2005  podozrivých 249 osôb,  z toho bolo 201 prevádzačom vznesené obvinenie podľa §163 Tr. poriadku. S prevádzačmi bolo zaistených 1057 nelegálnych migrantov. 
Z trestného činu založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a teroristickej skupiny podľa § 185a Tr. zákona bolo vznesené obvinenie 81 prevádzačom. Štátna príslušnosť obvinených prevádzačov bola nasledovná: 61 Slovenská republika, 3 Pakistan, 3 Poľská republika, 1 Chorvátsko, 3 India, 2 Juhoslávia, 2 Bangladéš, 1 Kanada, 1 Afganistan, 1 Macedónsko, 1 Tunisko, 1 Ukrajina a 1 doposiaľ nezistená príslušnosť. 
Ďalej bolo v prípade trestného činu nedovoleného prekročenia štátnej hranice podľa § 171a ods. 2 písm. a/ Tr. zákona – organizovaná skupina, obvinených 39 prevádzačov nasledovnej štátnej príslušnsti – 35 Slovenská republika, 2 Juhoslávia, 1 Ukrajina a 1 Rusko.
Pri štátnej príslušnosti prevádzačov dominuje Slovenská republika, medzi prevádzanými nelegálnymi migrantmi je to predovšetkým Čína a India. V roku 2005 však došlo k významnému nárastu počtu zaistených migrantov s prevádzačom z Moldavska. Uvedené naznačuje organizovanosť, vzájomné prepojenie prevádzačských skupín, ako aj silné rodinné a priateľské väzby u uvedených štátnych príslušníkov.

Štátna príslušnosť prevádzačov v realizovaných prípadoch
(TOP 5)
2005					                           2004
Štát	počet	
Slovensko	270	
Česká republika	7	
Poľsko	6	
Čína	6	
Nezistené  (prípady  v rozpracovaní)	5	
Štát	počet	
Slovensko	170	
Nezistené  (prípady  v rozpracovaní)	30	
Ukrajina	13	
Poľsko	7	
India	4	

Štátna príslušnosť zadržaných migrantov s prevádzačmi v realizovaných prípadoch 
(TOP 5)

2005					                           2004
Štát	počet	
Čína	545	
Nezistené	387	
India	351	
Pakistan	72	
Rusko	20	
Štát	počet	
Čína	370	
India)	338	
Moldavsko	81	
Vietnam	60	
Bangladéš	53	

Podnety podané NJBPNM pre nedovolené prekročenie štátnej hranice za obdobie I. polroka 2006 podľa štátnej hranice
                		 
Úsek štátnej hranice	Počet podaných podnetov	Počet prevádzačov	
Rakúsko	25	66	
Česká republika	2	10	
Maďarsko	1	1	
Poľsko	0	0	
Ukrajina	8	27	
Vnútrozemie	8	21	
Spolu	44	125	

Podnety podané NJBPNM pre nedovolené prekročenie štátnej hranice za obdobie I. polroka 2005 podľa štátnej hranice

Úsek štátnej hranice	Počet podaných podnetov	Počet prevádzačov	
Rakúsko	16	53	
Česká republika	6	18	
Maďarsko	1	1	
Poľsko	0	0	
Ukrajina	9	45	
Vnútrozemie	6	15	
Spolu	38	132	

Vízová politika

Vláda Slovenskej republiky uznesením č. 604 dňa 27. júna 2001 schválila harmonizáciu vízovej politiky s vízovou politikou EÚ. Týmto dokumentom Slovenská republika vytvorila podmienky pre harmonizáciu svojej vízovej politiky s  nariadením Rady ES č. 539/2001 z 15. marca 2001, uvádzajúcim zoznam tretích krajín, ktorých občania musia byť držiteľmi víz pri prekračovaní vonkajších hraníc a tých, ktorých občania sú od tejto povinnosti oslobodení, v dôsledku čoho Slovenská republika spracovala vypovedanie a uzavretie bezvízových dohôd s príslušnými štátmi:
•	Andorrské kniežatstvo - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Andorry s účinnosťou od 1. septembra 2003
•	Brazília - bilaterálna dohoda o zrušení vízovej povinnosti bola podpísaná v novembri 2003, Kongres Brazílskej federatívnej republiky ju schválil v máji 2005, účinnosť nadobudla 6. augusta 2005
•	Japonsko - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Japonska s účinnosťou od 22. marca 2002
•	Singapurská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Singapuru s účinnosťou od 1. októbra 2003
•	Spojené štáty mexické - bezvízová dohoda bola uzavretá výmenou nót v Bratislave v júli 2004. Účinnosť nadobudla 17. októbra 2004.
•	Uruguajská východná republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Uruguaja s účinnosťou od 1. marca 2004
•	Venezuelská bolívarovská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Venezuely s účinnosťou od 1. októbra 2003
•	Osobitná administratívna oblasť Hongkong ČĽR - zmena článku 1 bezvízovej dohody zo 14. októbra 2000 nadobudla účinnosť 18. decembra 2002
•	Osobitná administratívna oblasť Macao ČĽR - bezvízová dohoda z 10. decembra 2003 nadobudla účinnosť 7. februára 2004
•	Honduraská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Hondurasu s účinnosťou od 1. júla 2003
•	Nikaragujská republika  - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Nikaraguy s účinnosťou od 1. augusta 2003
•	Guatemalská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Guatemaly s účinnosťou od 1. októbra 2003
•	Paraguajská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Paraguaja s účinnosťou od 15. apríla 2004
•	Kostarická republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Kostariky s účinnosťou od 1. marca 2004
•	Bolívijská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Bolívie s účinnosťou od 1. februára 2004
•	Panamská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Panamy s účinnosťou od 1. decembra 2003
•	Salvádorská republika - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Salvádora s účinnosťou od 1. decembra 2003
•	Brunejský sultanát - vláda Slovenskej republiky jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Brunejského sultanátu s účinnosťou od 1. decembra 2003

Slovenská republika ku dňu vstupu do Európskej únie úplne zosúladila svoju vízovú politiku s vízovou politikou štátov EÚ a následné opatrenia vo vízovej oblasti vykonáva v súlade s jednotnou vízovou politikou Európskeho spoločenstva. Harmonizácia vízovej politiky sa netýkala výlučne úprav existujúcich vízových, resp. bezvízových dohôd s tretími krajinami. V praktickej rovine bol zavedený napr. jednotný formát vízovej nálepky alebo spôsob označovania typu víz. (od 1. januára 2000 zmena formy udeľovania víz Slovenskej republiky - vízová nálepka /uznesenie vlády SR č. 1090 z 8. decembra 1999/), ktorej formát je v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1683/1995 z 29. mája 1995, stanovujúcim jednotný formát víz. Vízová nálepka v súčasnosti neobsahuje fotografiu držiteľa víza.		
	Problematiku vydávania víz upravuje druhá časť zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov  a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a interné predpisy MV SR a Ministerstva zahraničných vecí SR (ďalej len „MZV SR“). Zákon nadobudol účinnosť 1. apríla 2002 a jeho zatiaľ posledná v poradí šiesta novela nadobudla účinnosť dňa 15. decembra 2005. Spôsob udeľovania víz upravuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex Schengenských hraníc), ktorý bude účinný od 13. októbra 2006.
	V otázkach harmonizácie vízovej oblasti je podstatná novelizácia zákona o pobyte cudzincov ku dňu 1. januáru  2004, a to zákonom č. 606/2003 Z. z. Osobitné ustanovenia týkajúce sa pobytu občanov Európskeho hospodárskeho priestoru a ich rodinných príslušníkov, udeľovania víz na základe medzinárodnej zmluvy diplomatickou misiou alebo konzulárnym úradom iného členského štátu EÚ v zastúpení nadobudli účinnosť k dátumu vstupu Slovenskej republiky do EÚ, t. j. k 1. máju 2004.
	Vo vzťahu k vízam novela obsahuje nové ustanovenie, ktoré umožňuje udelenie víza na základe medzinárodnej zmluvy diplomatickou misiou alebo konzulárnym úradom iného členského štátu EÚ v zahraničí.
	Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov obsahuje ustanovenia o druhoch  víz, podmienkach a spôsobe ich udeľovania. Ak je pobyt cudzinca podmienený vízom, môže mu byť udelené vízum: 
a)  letiskové tranzitné (typ A), 
b)  tranzitné (typ B),
c)  krátkodobé (typ C),
d)  dlhodobé (typD).

Definície uvedených druhov víz sú plne v súlade s príslušnými vízami definovanými v Schengenskom dohovore. 
	V súčasnosti sa pripravuje novela zákona o pobyte cudzincov práve v súvislosti s implementáciou Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (kódex schengenských hraníc), ktorý bude účinný od 13. októbra 2006.
	Na udelenie víza nemá cudzinec právny nárok a na konanie o udelení víza sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní (toto neplatí, ak ide o udelenie víza rodinnému príslušníkovi azylanta v Slovenskej republike, a ak tento rodinný príslušník spĺňa podmienky podľa ustanovenia § 10 zákona 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov). Vízum je udeľované na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky v zahraničí a vo výnimočných prípadoch na hraničnom priechode len na základe súhlasu MV SR, centrálneho vízového orgánu, ktorý je súčasťou ÚHCP P PZ. Centrálny vízový orgán je určený na priame vydanie súhlasu k vydaniu víz Slovenskej republiky, konzultácie a vydávanie stanovísk k žiadostiam o vízum a o pozvanie.
Kontrola údajov o osobách žiadajúcich o slovenské vízum bola skvalitnená prostredníctvom MZV SR a následne MV SR pomocou systému dátového prenosu (on-line). Ku konzultačnému systému boli postupne pripojené všetky diplomatické misie a konzulárne úrady Slovenskej republiky vydávajúce víza.
Podľa článku 5 ods. 3 Schengenského dohovoru, cudzincom, ktorí sú držiteľmi povolenia na pobyt alebo víz na viac vstupov vydaných niektorou zo zmluvných strán, alebo ak je to potrebné, tak oboch týchto dokladov, musí byť umožnený vstup s cieľom tranzitu, pokiaľ ich mená nie sú na zozname  nežiaducich osôb zmluvného štátu, ktorého vonkajšia hranica bude týmito cudzincami prekročená. Preto Slovenská republika začala dňom 15. júna 2004 vydávať tranzitné víza na príslušných hraničných priechodoch cudzincom tretích krajín, ktorí sú držiteľmi platných schegenských víz na viac vstupov alebo povolenia na pobyt na území niektorého z členských štátov Európskeho hospodárskeho priestoru. Vízum udelené týmto osobám priamo na hraničnom priechode nie je podmienené súhlasom MV SR tak, ako je uvedené vyššie, práve z dôvodu uľahčenia jeho vydávania.
Novela zákona o pobyte cudzincov, účinná ku dňu 15. decembra 2005, zaviedla ďalšie oslobodenia od vízovej povinnosti, a to pre rodinných príslušníkov občanov členských štátov Európskeho hospodárskeho priestoru a Švajčiarska a osoby s „dlhodobým pobytom – ES“ (§3 ods. 2 zákona o pobyte cudzincov), ktoré boli do zákona zavedené na základe smerníc upravujúcich slobodu pohybu.
     Slovenská republika v júni 2006 notifikovala Európskej komisii záujem aplikovať rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 895/2006/ES z 14. júna 2006, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach, založený na tom, že Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarská republika, Malta, Poľská republika, Slovinsko, Slovenská republika, na účely tranzitu cez ich územia jednostranne uznávajú niektoré doklady za rovnocenné s ich vnútroštátnymi vízami. 
     Cieľom je umožniť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny – držiteľovi niektorých dokladov vydaných členským štátom, ktorý je plnoprávnym členom spoločného priestoru – vstup a/alebo slobodný pohyb v rámci tohto priestoru bez akýchkoľvek dodatočných požiadaviek. Rozhodnutie dáva možnosť novým členským štátom, aby na účely tranzitu v záujme odstránenia administratívnej záťaže na hraniciach začali jednostranne uznávať doklady vydané členskými štátmi, ktoré plne vykonávajú Schengenské acquis, a teda nepredstavujú žiadne riziko ako aj podobné doklady  vydávané inými členskými štátmi. Vecne sa vzťahuje na uznávanie jednotných víz, dlhodobých víz a povolení na pobyt ako aj obdobné doklady iných nových členských štátov uvedené v prílohe tohto rozhodnutia. Rozhodnutie sa začne aplikovať deň po uverejnení zoznamu členských štátov, ktoré notifikovali svoj záujem toto rozhodnutie aplikovať v úradnom vestníku EÚ. 
     Obdobne Slovenská republika notifikovala Európskej komisii záujem aplikovať rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 896/2006/ES z 14. júna 2006, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach, založený na tom, že členské štáty, na účely tranzitu cez ich územie, jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom. Odo dňa účinnosti rozhodnutia pre nové členské štáty sa umožní štátnemu príslušníkovi tretej krajiny – držiteľovi stanovených dokladov vydaných Švajčiarskom a Lichtenštajnskom, vstup a/alebo slobodný pohyb v rámci Spoločenstva.
 
	V budúcnosti, pre spôsob udeľovania jednotných schengenských víz, predovšetkým pre činnosť konzulárnych oddelení zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí majú zásadný charakter Spoločné konzulárne pokyny (Ú. v. ES č. C 313 zo dňa 16. decembra  2002, str. 1), ktoré boli nahradené Spoločnými konzulárnymi pokynmi týkajúcimi sa víz pre diplomatické misie a konzulárne úrady (Ú. v. EÚ C 326 zo dňa 22. decembra 2005, str. 1). Tento dokument sa vzťahuje na preskúmanie žiadostí o vízum na pobyt nepresahujúci tri mesiace vrátane tranzitných víz platných na území všetkých zmluvných strán. Pričom víza na pobyty presahujúce tri mesiace sa naďalej riadia podľa vnútroštátnych postupov a držiteľa oprávňujú iba na pobyt na území jedného štátu. Tieto víza však držiteľom umožňujú prechádzať cez územia ostatných zmluvných strán s cieľom dôjsť na územie zmluvnej strany, ktorá vízum vydala, za splnenia stanovených podmienok. Implementácia týchto pokynov si vyžadia prehodnotiť možnú úpravu v zákone č. 48/2002 Z.  z. o pobyte cudzincov.
Boj proti falšovaniu a pozmeňovaniu cestovných dokladov je súčasťou budovania integrovanej bezpečnosti štátnej hranice v boji proti organizovanému zločinu a nelegálnemu prisťahovalectvu do Európskej únie, a preto ho považuje Slovenská republika, tak ako i členské štáty EÚ za dôležitý aspekt svojich spoločných záujmov. Jednou z úloh je realizácia národného informačného systému FADO (ďalej len „IS FADO“) v súlade so spoločným opatrením z 3. decembra 1998, ktoré bolo prijaté Radou na základe čl. K. 3 zmluvy o EÚ, ktorá sa zaoberá problematikou uvedenia Európskeho archivačného systému do prevádzky (98/700/JHA). V decembri roku 2004 bola ukončená skúšobná prevádzka a vydaním nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky č. 89 z 23. decembra 2004 o prevádzke informačného systému pri evidovaní informácií o vzoroch pravých cestovných dokladov a výskyte sfalšovaných a pozmenených cestovných dokladov, identifikačných kariet, pobytových povolení  a víz Slovenskej republiky a iných štátov bola od 1. januára 2005 spustená prevádzka IS FADO na určených útvaroch PZ. 
V súčasnosti v spolupráci s úradom informatiky a telekomunikácií MV SR prebieha rokovanie o úplnom prebudovaní IS FADO tak, aby bolo kompatibilné s informačnými systémami PZ, ktoré sú postupne presúvané do výpočtového strediska úradu informatiky a telekomunikácií MV SR v Banskej Bystrici. Koncom júla sa uskutoční výberové konanie na dodávateľa IS FADO. Prebehli rokovania s ÚHCP P PZ a Kriminalistickým a expertíznym ústavom PZ a úradom informatiky a telekomunikácií MV SR, boli zadané funkčné požiadavky na IS FADO. Súčasne bolo vykonané zmapovanie jednotlivých pracovných staníc všetkých zainteresovaných používateľov. Priebežne bolo zistené, že asi 50 % pracovných staníc nespĺňa požadované technické parametre na to, aby po vybudovaní nového IS FADO mohla byť zabezpečená bezproblémová prevádzka.
Pracovnej skupine boli poskytnuté centrálou nadnárodného IS FADO podkladové materiály s požiadavkami, ktoré musia byť splnené, aby sa Slovenská republika mohla stať používateľom nadnárodného informačného systému FADO. Predpoklady na spustenie nadnárodného informačného systému FADO boli zo strany gestora informačného systému (Úrad justičnej a kriminálnej polície P PZ) splnené v máji 2006, keď bola Národnému bežpečnostnému úradu zaslaná požiadavka o certifikáciu technického prostriedku a schválenie Bezpečnostnej dokumentácie nadnárodného IS FADO.
V spolupráci s holandskou stranou bolo vykonané preškolenie vybraných policajtov z určených útvarov PZ v mesiaci december 2004 v Eidhovene a v Amsterdame. Holandská strana následne v mesiacoch september až október a november až december 2005 vykonala doškolenie vybratých policajtov na Slovensku.
     MV SR vypracovalo „Projekt nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu EÚ“, ktorý vychádza z rezolúcie zástupcov vlád členských štátov v rámci Rady Európy zo dňa 17. októbra 2000. 
     Obsahom projektu je komplexné zvýšenie ochrany vydávania cestovných dokladov od podania žiadosti, cez výrobu, transport a skladovanie čistopisov, ich personifikovania, dopravu vyplnených pasov k žiadateľovi, až po kontrolu ich pravosti. Projekt ráta, a to je z medzinárodného hľadiska zapojenia Slovenskej republiky do EÚ veľmi dôležité, aj s dvomi krokmi na dosiahnutie bezpečného pasu. V prvom kroku je to centralizácia personifikácie, výber bezpečnej personifikačnej techniky a zavedenie ochrany na všetkých stupňoch manipulácie s pasmi. V druhom kroku doplnenie biometrických údajov do pasovej knižky, ich uloženie do strojom čitateľného prvku a vybavenie hraničných priechodov na ich kontrolu. Tiež zmena zasielania fyzických žiadostí do centra na elektronické zasielanie žiadostí. Projekt predpokladá zároveň vkladanie podpisov a fotografií do centrálneho registra obyvateľov.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	Centrála nadnárodného IS FADO v Bruseli určila pre všetky členské štáty EÚ konečný termín začatia prevádzky “nadnárodného informačného systému“ na  mesiac november  2005. 
Termín plnenia: do 30. novembra 2005
      Gestor: MV SR

Stav plnenia:
MV SR vypracovalo „Projekt nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu EÚ”, ktorý vychádza z rezolúcie zástupcov vlád členských štátov v rámci Rady Európy zo dňa 17. októbra 2000 (doplňujúce rezolúcie z  23. júna 1981, z 30. júna 1982 a z 10. júla 1995). Prevádzka podľa nariadenia centrály informačného systému FADO v Bruseli mala byť spustená k 1. júlu 2006. Avšak z dôvodu, že bezpečnostná akreditačná autorita Generálneho sekretariátu Rady EÚ doposiaľ nedostala od všetkých národných bezpečnostných autorít jednotlivých členských krajín vyhlásenie o zhode (Statements of compliance) ako základného predpokladu spustenia IS FADO, bol konečný dátum uvedenia IS FADO do prevádzky presunutý na neurčito, čo vysvetľuje aj skutočnosť nedodržania vyššie uvedeného termínu plnenia uvedeného opatrenia. Slovenská republika doteraz požadovanú legislatívnu podporu a technické vybavenie podľa požiadaviek centrály informačného systému FADO v Bruseli splnila v stanovenom termíne. 
      		
•	V zmysle rozhodnutia Rady EÚ č. 2004/512/ES, ktorým sa vytvára vízový informačný systém      (ďalej len „VIS“) vytvoriť technické podmienky na pripojenie k národnému styčnému bodu (ďalej len „NI -VIS“), ktorý zabezpečuje spojenie s príslušným ústredným vnútroštátnym orgánom príslušného členského štátu a komunikačnú infraštruktúru medzi centrálnym vízovým informačným systémom (ďalej len „CS -VIS“) a národnými styčnými bodmi (čl. 17).
Termín plnenia: vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru		
      Gestor: MZV SR, MV SR

Stav plnenia:
Vybudovanie národnej časti VIS -u je v spoločnej kompetencii MV SR a MZV SR. Verejná súťaž na výber dodávateľa národného VIS-u prebehla na jar tohto roku. Ďalšie budovanie národného VIS -u by malo prebiehať v nasledujúcich etapách:
Vybudovanie  ústredia VIS -u a prepojenie
VIS -u s informačnými systémami MV SR:		koniec 2006
Rozšírenie VIS -u ku všetkým koncovým používateľom:		jeseň 2007
Implementácia zberu biometrických údajov pre žiadateľov o víza:	podľa harmonogramu EÚ

•	Úprava konzulárnych priestorov na zahraničných úradoch a generálnych konzulátoch Slovenskej republiky, vydávajúcich víza z hľadiska objektovej bezpečnosti podľa odporúčaní konzulárno-vízovej praxe, ktoré boli publikované 16. marca 2003 v tzv. „Katalógu odporúčaní  pre korektné uplatňovanie Schengenského acquis a osvedčenej praxe v oblasti udeľovania víz“.
Termín plnenia: 31. decembra 2007
Gestor: MZV SR	

Stav plnenia: 
Úloha sa plní priebežne.      
 
•	Zaviesť on-line prepojenie medzi ZÚ a GK SR vydávajúcim víza cez centrálnu databázu MZV SR s informačnými systémami MV SR pre účely vydávania víz. (čl. 17).
      Termín plnenia : do 31. decembra 2004

Stav plnenia: Úloha splnená. 
V súčasnosti sú pripojené všetky úrady. Prepojenie sa rieši s prihliadnutím na koncepciu budovania siete ZÚ SR v zahraničí a špecifiká jednotlivých krajín, tzn. že v prípade novo-otvorených úradov môže nastať situácia, že takýto úrad bude nejakú dobu bez pripojenia.

•	Zabezpečiť vydávanie cestovných dokladov formátu EÚ s biometrickými prvkami implementovaním nariadenia Rady (ES) č. 2252/2004 z 13. decembra 2004 o normách pre bezpečnostné znaky a biometriu v cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi a nadväzujúcim rozhodnutím Komisie z 28. februára 2005 ustanovujúcim špecifikáciu noriem pre bezpečnostné znaky a biometriu v pasoch a cestovných dokladoch.
Termín plnenia: september 2006
Gestor: MV SR v spolupráci s MZV SR 

Stav plnenia: 
Úloha sa plní priebežne.      
Vyššie uvedené dokumenty EÚ stanovujú aj termín implementácie biometrických údajov do cestovných dokladov, čo v praxi znamená zavedenie biometrie tvárového zobrazenia od septembra 2006 a dvoch odtlačkov prstov od júna 2009. Cestovné doklady s biometriou sa  od septembra 2006 vydávať nebudú, keďže doposiaľ nebolo ukončené výberové konanie na výrobcu cestovných dokladov s biometriou. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť vedenie MV SR a MZV SR rozhodlo, že cestovné doklady s biometriou sa začnú vydávať od 29. júna 2008 a to naraz s oboma biometrickými znakmi, ktorými bude tvárové zobrazenie a odtlačky prstov.  S odoberaním biometrických prvkov a ich integráciou do cestovných dokladov našich občanov by sa malo začať súčasne pre všetky druhy pasov, teda ako cestovných, tak aj služobných a diplomatických, ktoré sú v kompetencii MZV SR a pasov vydávaných pre cudzincov (cudzinecký pas, cestovný doklad vydávaný podľa dohovoru z 28.  júla 1951 a cestovný doklad vydávaný podľa dohovoru z 28. septembra 1954). Nariadenie Rady (ES) č. 2252/2004 o normách pre bezpečnostné znaky a biometriu v pasoch a cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi (ďalej len „nariadenie“) je platné od 29. decembra  2004, účinné od 18.  januára  2005. Členské štáty sú povinné uplatňovať toto nariadenie, pokiaľ ide o požiadavky na zobrazovanie tváre do 18 mesiacov, pokiaľ ide o odtlačky prstov do 36 mesiacov od zavedenia technických špecifikácií (čl. 2 nariadenia). Pre prvý biometrický prvok vyprší lehota 28. augusta 2006, pre biometrický prvok odtlačkov prstov (keďže technické špecifikácie pre túto oblasť boli prijaté 28. júna 2006) dňa 28. júna 2009. Problematiku upravuje ďalej aj rezolúcia Rady č. 2000/C 310/01 zo dňa 17. októbra  2000, doplňujúca rezolúcie Rady zo dňa 23 júna 1982, zo dňa 30. júna 1982, zo dňa 14. júna  1986 a z 10. júla  1995, týkajúca sa bezpečnostných charakteristík pasov a iných cestovných dokladov (ďalej len „rezolúcia“). K dodržiavaniu záväzkov vyplývajúcich z rezolúcie sme sa zaviazali v Zmluve o pristúpení SR k EÚ. Slovenská republika taktiež prijala rezolúciu z 8. júna 2004, kde sa prihlásila k záväzkom úpravy cestovných dokladov.
             Na základe týchto povinností bol predložený návrh zákona o občianskych preukazoch. Tento zákon upravuje iba základné bezpečnostné opatrenia, pričom presný formát občianskych preukazov sa určí až na základe prijatia ďalších opatrení predpokladaných v Záveroch zástupcov členských štátov o spoločných normách pre doklady totožnosti.
      Z rezolúcie vyplýva záväzok zaviesť minimálne bezpečnostné normy pri výrobe a vydávaní nových cestovných dokladov v čo najkratšom možnom termíne najneskôr do 1. januára 2005 v prípade cestovných pasov a najneskôr do 1. januára  2006 v prípade identifikačných kariet.
	Povolenia na pobyt upravuje nariadenie Rady (ES) 1030/2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích štátov. Posledné novely tohto nariadenia sledujú účel dosiahnuť, aby jednotný formát povolení na pobyt obsahoval všetky potrebné informácie a spĺňal vysoké technické normy, najmä pokiaľ ide o ochranu proti falšovaniu a falzifikácii. Vývoj v oblasti povolení na pobyt smeruje stále k pridávaniu ďalších ochranných znakov, ktorými by sa časom malo povolenie na pobyt dostať na úroveň ID kariet a cestovných dokladov.

•	Vypracovať manuál dokladov, ku ktorým môžu byť vydané víza (čl.17).
Termín plnenia: do 1. mája 2004
Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Úloha sa plní priebežne.
Kritériá pre rozhodovanie o tom, či do cestovného dokladu je možné udeliť vízum, sú uvedené v prílohe č. 4 spoločného manuálu. Manuál cestovných dokladov všetkých štátov sa postupne spracováva vo forme elektronického katalógu IS FADO, ktorý je sprístupnený prostredníctvom siete MVNET na všetky hraničné priechody v rámci republiky. „Ostrá“ prevádzka IS FADO bola spustená v januári 2005 a v súčasnosti sa realizujú úlohy na spustenie nadnárodného IS FADO s prepojením na centrálu v Bruseli tak, aby bol do prevádzky spustený podľa požiadaviek centrály v októbri 2005.
	Manuál cestovných dokladov štátov sveta IS FADO poskytuje možnosť ich prezerania, možnosť zobrazenia a popisu ich základných ochranných prvkov a je priebežne doplňovaný o nové vzory cestovných dokladov. Po spustení prevádzky od januára 2005 je k dispozícii určeným útvarom PZ. Skutočnosť nedodržania vyššie uvedeného termínu plnenia uvedeného opatrenia je bližšie vysvetlená v prvom opatrení. 

•	Zabezpečiť primerane vyškolený personál na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky v zahraničí s cieľom odhaľovania nepravých a falšovaných dokladov a analyzovania migračných rizík.
 Termín plnenia: trvale
 Gestor: MZV SR

 Stav plnenia:
Úloha sa plní priebežne, MZV SR organizuje školenia zamestnancov zodpovedných za výkon konzulárnej agendy, prioritne v skupine novovysielaných zamestnancov. Súčasťou prípravy je teoretická a praktická výučba, pričom jednotlivé okruhy tém sú popri odborníkoch z MZV SR prednášané i prizvanými odborníkmi z MV SR, ÚHCP, Kriminalisticko-expertízneho ústavu P PZ SR. V nadchádzajúcom období je pripravený rozšírený variant prípravy konzulárnych zamestnancov, ktorého súčasťou budú i prednášky rakúskych twíningových expertov na problematiku odhaľovania nepravých a falšovaných dokladov. Osobitná pozornosť bude venovaná príprave odborného školenia v uvedenej oblasti i v skupine zamestnancov MZV SR a vyslaných diplomatických zamestnancov na ZÚ SR s predpokladaným termínom spoločného školenia v termíne I. Q 2007.

•	Implementovať rozhodnutie Rady z 22. decembra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa časť V.  bod 1. 4 Spoločných konzulárnych pokynov a časť I. bod 4. 2 Spoločnej príručky, pokiaľ ide o začlenenie požiadavky cestovného zdravotného poistenia ako jedného z podporných dokladov na udelenie jednotného vstupného víza. (2004/17/ES)
Termín plnenia: do vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru
Gestor: MV SR, MZV SR

Stav plnenia:
Zákonom č. 558/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002 o pobyte cudzincov, bola povinnosť cudzinca pri vykonávaní hraničnej kontroly na požiadanie predložiť doklad o zdravotnom poistení na úhradu nákladov spojených s poskytnutím zdravotnej starostlivosti na území Slovenskej republiky vypustená. Vzhľadom na výnimočnosť prípadov udeľovania víz na hranici (v súlade s nariadením Rady (ES) č. 415/2003  27. februára  2003 o udeľovaní víz na hranici vrátane udeľovania týchto víz námorníkom na ceste) sa zdravotné poistenie nevyžaduje od cudzinca, ktorému je na hraničnom priechode udeľované vízum. Slovenská republika doteraz vydáva všetky víza ako národné. 

•	Implementovať rozhodnutie Rady z 13. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha 14 a Spoločnej príručky o vízových poplatkoch (2003/454/ES) a zároveň novelizovať zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch
Termín plnenia: do vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru
      Gestor: MZV SR

Stav plnenia:
MZV SR bude iniciovať rokovanie s MF SR s cieľom implementácie predmetného rozhodnutia do zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch, ktorý v súčasnej podobe neumožňuje určenie výšky správneho poplatku v inej mene.

2. Medzinárodná policajná spolupráca

Efektívnosť schengenskej policajnej spolupráce je založená na niekoľkých zásadách:
•	operatívna výmena informácií s cieľom predchádzania i odhaľovania trestnej činnosti medzi centrálnymi národnými orgánmi, ako aj medzi orgánmi na regionálnej úrovni pri mimoriadnych situáciách. Výmena informácií na regionálnej úrovni je upravená bilaterálnymi dohodami o spolupráci,
•	vysoká technická úroveň komunikačného systému medzi orgánmi, ktoré navzájom spolupracujú,
•	výmena styčných dôstojníkov vyslaných do policajných zborov zmluvných strán,
•	nové spôsoby výkonu policajnej služby, napr. oprávnenie  pokračovať v prenasledovaní za tých istých podmienok aj na území inej zmluvnej strany alebo oprávnenie pokračovať v sledovaní na území inej zmluvnej strany bez predchádzajúceho súhlasu.

Jednou z nových foriem spolupráce, ktorá vychádza z čl. 39 - 46 Schengenského dohovoru je vytváranie spoločných kontaktných pracovísk na hraniciach so susednými štátmi. Právny základ pre zriaďovanie takýchto pracovísk je vytváraný uzatváraním bilaterálnych zmlúv o policajnej spolupráci.
V roku 2003 bol v zmysle uvedených článkov schengenskými štátmi spracovaný už vyššie spomínaný Schengenský katalóg odporúčaní a najlepších praktík pre správnu aplikáciu schengenského acquis  pre oblasť policajnej spolupráce. Z tohto katalógu vyplývajú aj základné činnosti a hlavné úlohy spoločného pracoviska.
Kontaktné pracoviská by organizačne mali byť začlenené pod miestne príslušné riaditeľstvo PZ. Keďže je prevádzka pracoviska nepretržitá, policajti by sa mali striedať v 12-hod. službe, čomu sa musí prispôsobiť aj ich počet. 

K hlavným úlohám spoločného pracoviska, ktoré má sústreďovať všetky zložky polície,  patrí:
•	Vytváranie a udržiavanie kontaktov,
•	Získavanie a výmena informácií,
•	Navrhovanie spoločných situačných správ,
•	Poskytovanie logistickej pomoci pri spoločných akciách, spoločných vyšetrovacích tímov pôsobiacich v pohraničnej oblasti,
•	Odovzdávanie a prijímanie cudzincov na základe dvojstrannej readmisnej dohody.

K základným policajným činnostiam spoločného pracoviska patria:
•	Zisťovanie identity majiteľov vozidiel,
•	Overovanie adries bydliska,
•	Pátranie po hľadaných osobách a veciach,
•	Skúmanie (preverovanie) dokumentov,
•	Lustrovanie v databáze vodičov motorových vozidiel,
•	Lustrovanie majiteľov telefónnych staníc,
•	Spolupráca pri medzinárodnom vyšetrovaní, sledovaní a prenasledovaní,
•	Koordinácia policajných činností v súvislosti s medzinárodnou cestnou dopravou,
•	Riešenie incidentov na štátnej hranici,
•	Spolupôsobenie pri medzinárodných udalostiach a plánovanie rizík.

Opatrenia potrebné na implementáciu: 

•	Uzavrieť dohody o spoločných pracoviskách na hraniciach s Rakúskou republikou, Maďarskou republikou, Českou republikou a Poľskou republikou (čl.39).
Termín: do 31. decembra 2006
Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Úloha sa plní priebežne. 
Rakúska republika: Dňa 1. júna 2003 vstúpila do platnosti Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o zriadení kontaktného pracoviska na diaľničnom hraničnom priechode Jarovce-Kittsee na štátnom území Slovenskej republiky, ktorá sa odvoláva na Zmluvu medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Rakúskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v železničnej, cestnej a vodnej doprave z roku 1991. Pracovisko otvorilo svoju skúšobnú prevádzku 2. júla 2003 a od 1. septembra 2004 bola zavedená nepretržitá prevádzka. Dňa 30. marca 2006 v rámci schengenského hodnotenia bola urobená prezentácia Spoločného kontaktného pracoviska Jarovce – Kittsee. 
Poľská republika: Dňa 21. júna 2005 bola v Spišskej Starej Vsi podpísaná Dohoda medzi ÚHCP P PZ a hlavným veliteľom hraničnej stráže o zriadení a činnosti kontaktných bodov a to Vyšný Komárnik – Barwinek na území Poľskej republiky a Trstená – Chyžné na území Slovenskej republiky. Vznik spoločného kontaktného pracoviska sa ukázal už v prvých mesiacoch ako opodstatnený. Postupným rozšírením rozsahu výmeny informácií a osvojenie si uvedeného spôsobu získavania a výmeny informácií aj inými službami Policajného zboru sa stane kontaktné pracovisko dôležitým prvkom integrovanej ochrany štátnej hranice v rámci Schengenského priestoru.
     Česká republika: Slovenská strana súhlasila s návrhom českej strany, aby sa nevytváralo spoločné kontaktné pracovisko v klasickej podobe, ak bude uplatniteľný v súlade so Schengenským katalógom odporúčaní a najlepších praktík pre správnu aplikáciu schengenského acquis pre oblasť policajnej spolupráce, a predložený hodnotiacej komisii EU ako model, ktorý je už medzi našimi krajinami fungujúci z minulosti a je vhodný aj z hľadiska financovania a materiálovo-technického zabezpečenia a tiež z toho dôvodu, že medzi našimi krajinami nie je jazyková bariéra. K výmene potrebných informácií dochádza prostredníctvom informačných kanálov medzi operačnými strediskami v prihraničných oblastiach, tzn. operačné strediská krajských riaditeľstiev PZ Trnava, Trenčín a Žilina na jednej strane a operačné strediská PČR Správy Juhomoravského a Severomoravského kraja. V prípade, ak žiadajúci subjekt nie je z prihraničnej oblasti, tak k výmene informácií dochádza prostredníctvom centrálnych operačných stredísk, alebo prostredníctvom operačných stredísk odboru medzinárodnej policajnej spolupráce polície ČR a úradu medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru.
Dňa 27. januára  2004 bola podpísaná Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice, platná od 24. 2. 2005, kde v článkoch 10, 12 a 26 sa hovorí o spoločných pracoviskách pre policajné, colné a železničné orgány oboch republík. Na základe tejto zmluvy si strany prostredníctvom nóty oznámili kontaktné a vykonávacie pracoviská.
    	Maďarská republika: Od 1. mája 2004 sa začala vykonávať Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave, ktorá umožňuje zriadiť spoločné pracoviská v zmysle svojich článkov 35 – 37. Ministerstvá vnútra oboch republík vypracovali návrh Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o spolupráci na spoločných kontaktných pracoviskách (ďalej len „dohoda“), ktorá je realizáciou splnomocňovacieho ustanovenia článku 20 ods. 5 návrhu Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o spolupráci pri predchádzaní cezhraničnej trestnej činnosti a v boji proti organizovanej trestnej činnosti, v ktorej jednotlivé ustanovenia zmluvy obsahujú záväzok zmluvných strán spolupracovať a poskytovať si pomoc pri prevencii, odhaľovaní a v boji proti organizovanej trestnej činnosti, a to predovšetkým vzájomným  informovaním sa o údajoch týkajúcich sa osôb páchajúcich organizovanú trestnú činnosť a výmenou operatívnych informácií. Návrh dohody nezriaďuje nové kontaktné pracoviská, avšak rozširuje pôsobnosť spoločných kontaktných pracovísk, ktoré boli zriadené vyššie uvedenou dohodou. Dohoda umožní rozšíriť pôsobnosť spoločného kontaktného pracoviska na cestnom hraničnom vybavovacom mieste Slovenské Ďarmoty – Balassagyarmat na území Slovenskej republiky a dvoch spoločných kontaktných pracovísk na diaľničnom hraničnom vybavovacom mieste Čunovo – Rajka a na cestnom hraničnom vybavovacom mieste Slovenské Nové Mesto – Sátoraljaújhely na území Maďarskej republiky. V rámci týchto pracovísk budú môcť zamestnanci príslušných slovenských orgánov operatívne a účinne realizovať svoju činnosť na spoločnej štátnej hranici v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi svojho štátu a medzinárodnými zmluvami, ktorými sú obe zmluvné strany viazané. Vláda Slovenskej republiky odsúhlasila podpísanie uvedenej dohody uznesením č. 469 z 24. mája 2006.

•	Uzavrieť dohody s Rakúskou republikou, Českou republikou, Maďarskou republikou a Poľskou republikou upravujúce bilaterálnu policajnú spoluprácu  (čl. 39, 40, 41).
Termín plnenia: do 31. decembra 2006
Gestor: MV SR

Stav plnenia:  
Úloha sa plní priebežne.    
       Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice bola podpísaná dňa 27. januára 2004 v Bratislave. Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 953 zo dňa 13. mája 2004 vyslovila súhlas so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice. Keďže boli splnené ústavné podmienky podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky, požiadalo MV SR medzinárodnoprávny odbor MZV SR o zabezpečenie príslušných ratifikačných opatrení pre nadobudnutie platnosti zmluvy. Zmluva nadobudla platnosť 24. februára 2005 a bola publikovaná v Zbierke zákonov Slovenskej republiky pod č. 35/2005 Z. z. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice neobsahuje ustanovenia o cezhraničnom sledovaní.
      Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach bola podpísaná dňa 23. marca 2004 vo Varšave. Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 1037 zo dňa 23. júna 2004 vyslovila súhlas so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach. Prezident Slovenskej republiky dňa 29. júla 2004 predmetnú zmluvu  ratifikoval. Prezident Poľskej republiky ratifikoval uvedenú zmluvu dňa 24.  apríla 2006. V súčasnosti sa očakáva výmena ratifikačných listín.
       Dňa 14. apríla 2006 (Hraničný priechod Lysá Poľana – Tatranská Javorina) nadobudla platnosť Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o zmene a doplnení prílohy č. 1 Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o hraničných priechodoch, o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu a o zásadách prekračovania štátnej hranice mimo hraničných priechodov, podpísanej 1. júla 1999 v Trstenej formou výmeny nót (uzavretá výmenou nót).      	
Dňa 16. januára 2006 (Hraničný priechod Skalité – Zwardoň) nadobudla platnosť Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o zmene a doplnení prílohy č. 1 a č. 2 Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o hraničných priechodoch, o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu a o zásadách prekračovania štátnej hranice mimo hraničných priechodov, podpísanej 1. júla 1999 v Trstenej formou výmeny nót (uzavretá výmenou nót). 
Dohoda medzi vládou SR a vládou Poľskej republiky o zmene prílohy č. 3 Dohody medzi vládou SR a vládou PR o hraničných priechodoch, o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu a o zásadách prekračovania štátnej hranice mimo hraničných priechodov, podpísanej v Trstenej 1. júla 1999, formou výmeny nót. Uvedená dohoda nadobudla platnosť dňa 7. júla 2006 (hraničný priechod Oravská Polhora – Moczarki; Legnava – Muszyna).
Zmluva medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o policajnej spolupráci bola podpísaná dňa 13. februára 2004 vo Viedni.  Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 954 zo dňa 13. mája 2004 vyslovila súhlas so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o policajnej spolupráci. Keďže podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky boli splnené ústavné podmienky, požiadalo MV SR medzinárodnoprávny odbor MZV SR o zabezpečenie príslušných ratifikačných opatrení súvisiacich s nadobudnutím jej platnosti. Zmluva nadobudla platnosť 1. júla 2005 a bola publikovaná v Zbierke zákonov Slovenskej republiky pod č. 252/2005 Z. z. Problematiku cezhraničného sledovania a cezhraničného prenasledovania upravuje čl. 7 a čl. 8.
Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 19 zo dňa 11. januára 2006 vyslovila súhlas so zmluvou medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o spolupráci pri predchádzaní cezhraničnej trestnej činnosti a v boji proti organizovanému zločinu. V súčasnosti sa pripravuje podpis uvedenej zmluvy, ako aj podpis Vykonávacieho protokolu medzi MV SR a MV Maďarskej republiky o cezhraničnom sledovaní a Vykonávacieho protokolu medzi MV SR a MV Maďarskej republiky o spoločnej hliadkovej službe v prihraničných oblastiach. 

•	Upraviť postup príslušných orgánov pri cezhraničnom sledovaní a cezhraničnom prenasledovaní interným predpisom MV SR (čl. 40, 41).                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                      
•	Upraviť so zmluvnými stranami podmienky komunikácie v pohraničných oblastiach s cieľom umožniť výkon cezhraničného sledovania a prenasledovania interným predpisom MV SR      (čl. 44. 1).
     Termín plnenia: do 31. decembra 2005
     Gestor: MV SR	
     
	Stav plnenia:
	Úloha bola splnená.
	Problematiku cezhraničného prenasledovania na hranici s Českou republikou a Rakúskou republikou upravuje nariadenie ministra vnútra Slovenskej republiky č. 72/2005 o cezhraničnom prenasledovaní, ktoré nadobudlo účinnosť dňom 1. augusta 2005. Nariadením prezidenta Policajného zboru č. 25/2005 zo dňa 16. decembra 2005 „O vykonávaní cezhraničného sledovania“ bola upravená činnosť útvarov PZ vykonávajúcich cezhraničné sledovanie osôb a vecí podľa Trestného poriadku v súlade s podmienkami medzinárodnej zmluvy.

•	Uzavrieť bilaterálne dohody upravujúce podmienky vysielania styčných dôstojníkov do policajných štruktúr iných zmluvných strán (čl. 47. 1).
Termín plnenia: do 31. decembra 2006
Gestor: MV SR

Stav plnenia: 
	Inštitút vysielania styčných dôstojníkov do policajných orgánov iných zmluvných strán upravujú bilaterálne zmluvy o policajnej spolupráci, ktorých proces uzatvárania je uvedený v predchádzajúcich opatreniach. Z vyššie uvedeného dôvodu bolo potrebné zosúladiť uvedené plnenia s ostatnými opatreniami na 31. decembra 2006.

•	uplatniť korigendum k prekladu schengenského dohovoru
Termín plnenia: 30. 6. 2007
Gestor: MV SR, MS SR, GP SR

Readmisia

Slovenská republika má v súčasnosti platných 23 readmisných dohôd. 19 readmisných dohôd je uzatvorených na bilaterálnej úrovni a 4 na úrovni Európskeho spoločenstva. 12 bilaterálnych readmisných dohôd je uzatvorených v súlade s odporúčaním Rady z 30. novembra 1994, týkajúcim sa vzorovej bilaterálnej readmisnej dohody medzi členským štátom a treťou krajinou a Odporúčaním Rady o vedúcich princípoch, ktoré treba dodržiavať pri vypracovávaní protokolov o implementácii readmisných dohôd (OJ No C 274 z 19.9.1996) ako aj v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 736 zo dňa 15. augusta 2001, ktorým bol prijatý návrh vzorovej readmisnej dohody. Na základe revízie textov bilaterálnych readmisných dohôd a s cieľom ich zosúladenia s vyššie uvedenými Odporúčaniami Rady ES, iniciovala Slovenská republika nové rokovania s Poľskou republikou, Republikou Slovinsko, Chorvátskou republikou, Bulharskou republikou a Macedónskou republikou. Rokovania s Ukrajinou neboli iniciované z dôvodu prebiehajúcich rokovaní o readmisnej dohode na úrovni Európskeho spoločenstva. Dohoda sa po nadobudnutí platnosti stane záväznou aj pre Slovenskú republiku. 
Slovenská republika pripravila nové návrhy textov readmisných dohôd na bilaterálnej úrovni, podľa odporúčaní Rady ES ako aj podľa vzorovej dohody Slovenskej republiky, s nasledujúcimi krajinami:
•	Švajčiarska konfederácia
•	Grécka republika
•	Moldavská republika
•	Libanon
•	Bosna a Hercegovina
•	Jordánsko
•	Bieloruská republika

Na úrovni Európskeho spoločenstva sa Slovenská republika zúčastňuje na príprave readmisných dohôd s nasledujúcimi krajinami:
•	Ruská federácia 
•	Marocké kráľovstvo
•	Ukrajina
•	Pakistan
•	Turecká republika
•	Alžírska demokratická ľudová republika
•	Čínska ľudová republika

Readmisné dohody uzatvorené na úrovni Európskeho spoločenstva nevyžadujú špeciálne implementačné opatrenia zo strany Slovenskej republiky. Dohody sa svojím vstupom do platnosti stávajú záväznými aj pre Slovenskú republiku. Slovenská republika môže po vstupe takejto dohody do platnosti iniciovať uzatvorenie bilaterálneho protokolu na vykonávanie dohody.

Platné dohody o readmisii uzatvorené na bilaterálnej úrovni
Názov dohody	Súlad s odporúčaniami
 Rady ES	Dátum
platnosti	dátum
účinnosti	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej  republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej  hranici + vykonávací protokol
	Nie
V súčasnosti prebiehajú rokovania o novom texte dohody	11. 4. 1994	12. 11. 1993	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rumunska o readmisii osôb + vykonávací protokol, podpísaná dňa 30. júna 2006	Áno
	27. 10. 2005	 4. 10. 2005	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice + vykonávací protokol	Nie
Pre SR sa stane záväznou Dohoda medzi ES a Ukrajinou o readmisii osôb	13. 5. 1994	28. 3. 1994	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Republiky Slovinsko o preberaní osôb na štátnych hraniciach + vykonávací protokol
	Nie
	21. 6. 1995	24. 5. 1995	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bulharskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov + vykonávací protokol, podpísaná dňa 18. 9. 1995
- jej platnosť skončí nadobudnutím platnosti Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bulharskej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol, podpísaná dňa 22. 5. 2006
	Nie

Áno
	26. 10. 1996

zatiaľ nenadobudla platnosť	24. 8. 1996
	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Francúzskej republiky o odovzdávaní a prijímaní (readmisii) osôb	Áno
	27. 1. 2000	2. 8. 1997	
Dohoda  medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Chorvátskej republiky odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov	Nie
V súčasnosti prebiehajú rokovania o novom texte dohody	13. 3. 1996	12. 11. 1997	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Talianskej republiky o odovzdávaní a prijímaní (readmisii) osôb v nezákonnom postavení	Áno
	28. 1. 1999
	1. 1. 1999	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Španielskeho kráľovstva o odovzdávaní a prijímaní osôb v nezákonnom postavení	Áno
	29. 3. 2003	11. 12. 1999	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny + vykonávací protokol	Nie
V súčasnosti prebiehajú rokovania o novom texte dohody	31. 10. 2002	1. 11. 2002	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a zväzovou vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb, ktoré nespĺňajú podmienky na vstup alebo pobyt na území druhého štátu + vykonávací protokol	Áno
	27. 2. 2002	22. 2. 2002	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o readmisii osôb s neoprávneným pobytom + vykonávací protokol	Áno
	1. 10. 2002	1. 10. 2002	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o readmisii a prevoze osôb + vykonávací protokol	Áno
	2. 4. 2003	 20. 5.  2003	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o readmisii osôb na spoločnej štátnej hranici + vykonávací protokol	Áno
	23. 1. 2004	15. 11. 2003	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej hranici + vykonávací protokol	Áno
	29. 12. 2003	1. 1.  2004	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Švédskeho kráľovstva o readmisii osôb	Áno
	16. 12. 2005	5. 4. 2005	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky na jednej strene a vládami Belgického kráľovstva, Luxemburského veľkovojvodstva a Holandského kráľovstva na druhej strane o readmisii osôb v nezákonnom postavení	Áno
	29. 4. 2004	1. 5.  2004	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Nórskeho kráľovstva o readmisii osôb	Áno
	10. 11. 2005	1. 6.  2005	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Vietnamskej socialistickej republiky o readmisii občanov oboch štátov	Nie 	1. 2. 2006	20. 1.  2006

Pôvodné readmisné dohody s Rumunskom, Chorvátskou republikou, Bulharskou republikou a Macedónskou republikou neobsahujú články o readmisii občanov tretích štátov. Ide o balkánske štáty, ktoré neboli pri rokovaniach ochotné pristúpiť k zaradeniu článkov o readmisii občanov tretích štátov a pre Slovenskú republiku mala v tom čase veľký význam ochota týchto štátov pristúpiť k preberaniu vlastných občanov, ktorí tvorili podstatnú časť migrantov na Slovensku. Ich v súčasnosti prerokovávané texty sú už plne v súlade s Odporúčaniami Rady ES.

Platné dohody o readmisii uzatvorené na úrovni Európskeho spoločenstva
Názov dohody	Dátum platnosti	
Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Hongkongu, ktorý predstavuje špeciálny správny región Čínskej ľudovej republiky o readmisii osôb, ktoré nemajú povolenie na pobyt	1.  3.  2004
	
Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Čínskou osobitnou administratívnou oblasťou Macao o readmisii osôb zdržujúcich sa na území zmluvných strán bez povolenia	1.  6.  2004
	
Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Srílanskou ľudovou demokratickou republikou o readmisii osôb s neoprávneným pobytom	1.  5.  2006
	
Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Albánskou republikou o readmisii osôb s neoprávneným pobytom	1. 5.  2006
	
Vyhostenie

	 Slovenská republika má problematiku vyhosťovania upravenú zákonom č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a vyhláškou Ministerstva spravodlivosti  SR      č. 135/1994 Z. z. o vyhosťovaní osôb, ktorým bol súdom uložený trest vyhostenia. 
	V Slovenskej republike sú v súčasnosti v prevádzke 2 útvary policajného zaistenia pre cudzincov, ktorí majú byť z územia Slovenskej republiky vyhostení, a to v Sečovciach a Medveďove s celkovou kapacitou 294 lôžok  s tým, že od roku 2005 prebieha v Sečovciach rekonštrukcia útvaru, ktorej účelom je zlepšiť kvalitu bývania žien s deťmi a zároveň zvýšiť kapacitu  zariadenia o cca 50 lôžok.
	V roku 2005 prišlo k výraznému poklesu počtov žiadostí o udelenie azylu, podaných na území Slovenskej republiky. Kým v roku 2004 bolo na území Slovenskej republiky k 31. máju podaných 5272 žiadostí o udelenie azylu, k rovnakému dátumu v roku 2005 bolo podaných len 1157 žiadostí. Pokles počtu žiadateľov je rovnako zaznamenávaný vo všetkých členských štátoch EÚ a súvisí s posilnením ochrany vonkajšej hranice EÚ, realizáciou nariadenia ES č. 343/2003 (tzv. Dublin II), legislatívnou úpravou (pokus o neoprávnený vstup na územie iného štátu už nie je dôvodom na zastavenie konania), znížením počtov policajných útvarov príslušných na prijímanie vyhlásení cudzincov o tom, že žiadajú o udelenie azylu a v neposlednom rade rozbitím viacerých prevádzačských skupín pôsobiacich na území Slovenskej republiky.
	Šiestu časť zákona o pobyte cudzincov tvoria ustanovenia o administratívnom vyhostení cudzinca z územia Slovenskej republiky, ktoré je definované ako rozhodnutie policajného útvaru o ukončení pobytu cudzinca s určením lehoty na vycestovanie a času zákazu vstupu. 
	V súčasnosti je v medzirezortnom pripomienovom konaní návrh novely zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov, v ktorej sa navrhuje ďalší dôvod na nevyhostenie a to možnosť dobrovoľného návratu ešte pred výkonom rozhodnutia o administratívnom vyhostení. Slovenská republika v súlade s európskou návratovou politikou preferuje dobrovoľný návrat pred núteným návratom.
	Zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý Národná rada Slovenskej republiky schválila dňa 20. júna 2002 s účinnosťou od 1. januára 2003, nahradil zákon č. 283/1995 Z. z. o utečencoch v znení zákona č. 309/2000 Z. z. a zároveň novelizoval zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov (§58 Prekážky administratívneho vyhostenia, ktorý do prijatia novely nebol v súlade s čl. 3 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.).
	S výnimkou cudzincov, ktorí podliehajú ochrane pred vyhostením na základe uvedených dokumentov, bude vyhostenie aplikované u osôb, u ktorých sa zistí, že nezákonne vstúpili alebo sa nezákonne zdržiavajú na území Slovenskej republiky, ďalej budú vyhosteniu podliehať cudzinci z dôvodu ohrozenia verejného poriadku a bezpečnosti štátu, ako aj tí, ktorých žiadosť o azyl bola s konečnou platnosťou zamietnutá a nepreukáže sa žiadny nárok na ďalší pobyt. 
Novela zákona o azyle (zákon č. 207/2004 Z. z.) s účinnosťou od 1. mája 2004 zabezpečila aj harmonizáciu právnej úpravy Slovenskej republiky v oblasti azylu so smernicou Rady  2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov, “vytvorila” predpoklady na implementáciu Dublinského nariadenia (Dublin II – nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003 ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov) a tiež upravila niektoré ustanovenia zákona o azyle vzhľadom na poznatky z aplikačnej praxe.
Dňa 1. februára 2005 nadobudla účinnosť novela zákona o azyle (zákon č. 1/2005  Z. z.). Cieľom predmetnej novely je zabezpečiť harmonizáciu právnej úpravy azylu Slovenskej republiky so smernicou Rady 2003/9/ES z 27. januára 2003, ktorou sa ustanovujú minimálne štandardy pre prijímanie žiadateľov o azyl a aktualizovať niektoré ustanovenia zákona o azyle, ktoré majú vzhľadom na skúsenosti z aplikačnej praxe zefektívniť azylové konanie v Slovenskej republike.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

K vyššie uvedenej problematike nie sú potrebné opatrenia s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

Justičná spolupráca v trestných veciach
	
V uvedenej oblasti je Slovenská republika viazaná najmä nasledujúcimi mnohostrannými zmluvnými dokumentmi :
•	Európsky dohovor o vydávaní (1957), 
•	Európsky dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1959), 
•	Jednotný dohovor o omamných látkach (1961), 
•	Európsky dohovor o dohľade nad podmienečne prepustenými páchateľmi alebo nepodmienečne prepustenými páchateľmi (1964),
•	Dohovor o psychotropných látkach (1971),
•	Európsky dohovor o odovzdávaní trestného konania (1972), 
•	Protokol o zmenách Jednotného dohovoru o omamných látkach (1972),
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1975), 
•	Európsky dohovor o potlačovaní terorizmu (1977),
•	Druhý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1978), 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1978), 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o informáciách o cudzom práve (1978), 
•	Dohovor o odovzdávaní odsúdených osôb (1983), 
•	Európsky dohovor na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (1987), 
•	Druhý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach (2001),
•	príslušné ustanovenia dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov Hospodárskej únie Beneluxu Spolkovej republiky Nemecko a Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach.

Opatrenia potrebné na implementáciu:
•	Vykonať vyhlásenia k čl. 40, 41  Schengenského dohovoru.
Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
      Gestor: MV SR, GP SR, MS SR, MZV SR, 

•	Vykonať vyhlásenia k čl. 52,54, 55, 57 Schengenského dohovoru ak to bude potrebné.
Termín plnenia: 30. 6. 2007
      Gestor: MS SR, MZV SR, GP SR, MV SR

•	vypracovať zoznam písomností, ktoré možno doručovať priamo poštou (čl. 52 Schengenského vykonávacieho dohovoru) a zabezpečiť príslušné opatrenia na ich oznámenie depozitárovi.
Termín plnenia: december 2006
     	Gestor: MS SR, GP SR

Stav plnenia:
      Uvedenú úlohu je možné splniť po prístupe Slovenskej republiky k Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi EÚ z roku 2000, keďže rozsah písomností, ktoré možno doručovať poštou, by mal byť totožný s rozsahom upraveným v tomto zmluvnom dokumente. Uloženie listiny o pristúpení a platnosť dohovoru pre Slovenskú republiku sa predpokladá v II. polroku 2006, preto možno predpokladať splnenie tejto úlohy do konca roka 2006.	

Vydávanie osôb

     S účinnosťou od 1. augusta  2004 uplatňuje Slovenská republika v oblasti vydávania osôb vo vzťahu k členským štátom Európskej únie, ktoré transponovali Rámcové rozhodnutia Rady z 13. 6. 2002 o európskom zatýkacom rozkaze a o vydávacom konaní medzi členskými štátmi EÚ, postup podľa zákona č. 403/2004 Z. z.. Vo vzťahu k skutkom, na ktoré sa uplatňujú vyhlásenia členských štátov EÚ, ktorými bolo obmedzené použitie európskeho zatýkacieho rozkazu, postupuje Slovenská republika na základe platných extradičných medzinárodných zmlúv.
    Dňom 1. januára  2006 nadobudol účinnosť nový Trestný poriadok (zákon č. 301/2005 Z. z. v znení zákona č. 650/2005 Z. z.). V piatej časti upravuje komplexne otázky právneho styku s cudzinou.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	Pripraviť novelu zákona č. 403/2004 Z. z. o európskom zatýkacom rozkaze s účinnosťou k vstupu Slovenskej republiky do SIS. 
      Termín plnenia: k vstupu Slovenskej republiky do SIS
      Gestor: MS SR, GP SR	

Stav plnenia:
V súčasnosti je zriadená pracovná skupina, ktorá pripravuje novelu zákona č. 403/2004 o európskom zatýkacom rozkaze a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Pracovnú skupinu vedie zástupca MS SR a členmi sú zástupcovia GP SR a MV SR..

Schengenský informačný systém a Národná ústredňa SIRENE

Úrad informatiky a telekomunikácií MV SR v spolupráci s úradom medzinárodnej policajnej spolupráce prezídia PZ (ďalej len „ÚMPS P PZ“) je od 1. apríla 2001 zodpovedný za budovanie a vývoj SIS v Slovenskej republike. Úlohou týchto pracovísk je pripraviť národnú časť Schengenského informačného systému,  ktorej prostredníctvom bude využívaná spoločná databáza SIS.
Schengenský informačný systém obsahuje výlučne tie kategórie údajov, ktoré sú poskytované každou zo zmluvných strán  a ktoré sú potrebné, podľa čl. 101 Schengenského dohovoru pre účely vykonávania kontrol na hraniciach políciou a colníkmi, pre účely vydávania povolení k pobytu, pre účely preverovania žiadostí o udelenie víz a vybavovania cudzineckej agendy v rámci pohybu osôb a v rámci boja proti terorizmu (pozn. upravuje to Rozhodnutie rady 2005/211/SVV z 24. februára  2005 o zavedení niektorých nových funkcií pre SIS vrátane boja proti terorizmu.). Týmto účelom zodpovedajú kategórie údajov vymenované v článkoch 95 až 100 Schengenského dohovoru. Pre potreby využívania SIS v rámci Slovenskej republiky, ale hlavne vkladania národných údajov do Schengenského informačného systému je povinnosťou každej zmluvnej strany upraviť svoje národné informačné systémy relevantné pre SIS podľa štruktúry údajov stanovených v uvedenom dohovore. Ide o nasledovné kategórie údajov:
čl. 95 - údaje o osobách, ktorých  zatknutie sa žiada v súvislosti s ich vydaním, 
čl. 96 - údaje týkajúce sa cudzincov tretích krajín, ktorým je zamietnutý vstup na schengenské územie,
čl. 97 – údaje o nezvestných osobách alebo osobách, ktoré v záujme ochrany ich vlastnej bezpečnosti alebo odvrátenia nebezpečenstva treba vziať do väzby,
čl. 98 - údaje týkajúce sa svedkov a osôb, ktoré sa v rámci trestného konania musia dostaviť pred súd v súvislosti  s činmi, pre ktoré budú stíhané, alebo ktorým musí byť doručený rozsudok alebo povolanie k nástupu výkonu trestu odňatia slobody,
čl. 99 - údaje o osobách alebo dopravných prostriedkoch, ktoré sú podľa predpisov národného práva zmluvnej strany vyhlasujúcej pátranie zaznamenané pre registráciu podliehajúcej zvláštnemu režimu alebo cielenej kontrole,
čl. 100 - údaje týkajúce sa vecí, ktoré sa požadujú k zaisteniu alebo k dôkaznému zaisteniu v trestnom konaní.
     Podľa čl. 108 je každá zmluvná strana povinná zriadiť ústredný národný orgán zodpovedný za kvalitu, presnosť, zákonnosť národných údajov vkladaných do SIS. Takýmto orgánom je v každej schengenskej krajine pracovisko SIRENE (Suplementary Information Request at the national Entry), ktoré bolo v Slovenskej republike zriadené k 1. januáru 2004 v štruktúre ÚMPS P PZ. Je to orgán pre spoluprácu a intenzívnu výmenu informácií medzi orgánmi činnými v trestnom konaní s cudzím prvkom. Ide o tzv. „manažérsky tím“ pre SIS. Pracovisko SIRENE je subjekt na národnej úrovni, ktorý zabezpečuje výmenu všetkých doplňujúcich informácií, ktoré nemôžu byť zabezpečené prostredníctvom SIS. Toto pracovisko:
-	slúži ako kontaktné pracovisko pre úrady SIRENE v ostatných zmluvných štátoch,
-	zabezpečuje nepretržitú 24/7 stálu službu SIRENE,
-	zabezpečuje spoluprácu  s orgánmi justície, colnými orgánmi a útvarmi PZ,
-	zodpovedá za obsah údajov vkladaných do SIS podľa Schengenského dohovoru,
-	zodpovedá za vytvorenie, zmenu a zrušenie záznamov v SIS,
-	poskytuje doplňujúce informácie k záznamom v SIS jednotlivým úradom SIRENE,
-	spolupracuje s dotknutými národnými útvarmi polície v prípade pozitívnej lustrácie v SIS
       a komunikuje so zahraničnými partnermi,
-	spolupodieľa sa  na realizácii európskeho zatýkacieho rozkazu, 
-	zabezpečuje školenie operátorov SIRENE a koncových používateľov SIS,
-	vybavuje žiadosti v zmysle čl. 109  –  110 Schengenského dohovoru.

V súvislosti s budovaním funkčného pracoviska SIRENE je nevyhnutné zabezpečiť presun agendy realizácie európskeho zatýkacieho rozkazu a extradícií z Národnej ústredne Interpol na Národnú ústredňu SIRENE. Po pripojení Slovenskej republiky k SIS bude zasielanie písomností a styk s členskými štátmi Schengenského dohovoru spadať do výlučnej pôsobnosti Národnej ústredne SIRENE. 
V súvislosti s vývojom a budovaním Schengenského informačného systému II (ďalej len „SIS II“) je momentálne najprioritnejšia úloha riešiť úpravu národných policajných informačných systémov, bez ktorej nie je možné začať ostatné práce na SIS, t. j. prispôsobiť potrebám SIS položkové skladby relevantných policajných informačných systémov (napr. PATROS, PATRMV,    INO, ...), funkcie softvéru, technologickú platformu a prvky bezpečnosti či už fyzickej alebo logickej.
V rámci technickej prípravy na pripojenie k SIS v Slovenskej republike sú v súčasnosti realizované úpravy existujúcich informačných systémov Policajného zboru a zároveň sú budované nové informačné systémy, ktoré doteraz neboli prevádzkované a ktoré je potrebné vytvoriť. 
Prehľad existujúcich a vývoj nových informačných systémov Policajného zboru potrebných pre SIS  je nasledovný:
1. Informačný systém pátrania po osobách 
2. Informačný systém evidencia nežiaducich osôb 
3. Informačný systém indexu blokovaných osôb 
4. Informačný systém pátrania po vozidlách 
5. Informačný systém zbraní, streliva a strelníc 
6. Informačný systém evidencie stratených a odcudzených dokumentov 
7. Informačný systém pre komplexné lustrovanie v informačných systémoch a evidenciách - univerzálna lustračná konzola pre statické aj mobilné zariadenia

V nadväznosti na harmonizáciu už existujúcich a vývoj nových informačných systémov PZ prebieha súčasne budovanie národného komunikačného rozhrania pre SIS, ktorého súčasťou je aj aplikácia pre národnú ústredňu SIRENE. V tejto súvislosti bolo v decembri 2005 úspešne ukončené prvé kolo užšej súťaže na externého dodávateľa. Verejné obstarávanie pokračovalo druhým kolom užšej súťaže. Dňa 21. apríla 2006 sa konalo otváranie obálok s ponukami v rámci druhého kola verejného obstarávania. Po vyhodnotení výberovej komisie, táto skonštatovala, že ponuka jednej firmy splnila všetky potrebné náležitosti. Následne bola dňa 19. mája  2006 uzatvorená zmluva. Na základe  priebehu výberového konania ako aj na základe harmonogramu a dodávok, uvedeného v úspešnej ponuke, je predpoklad, že požadované termíny Komisie Európskej únie, tzv. Global plán, pre vývoj SIS budú splnené.

     Vývoj a budovanie SIS v rámci Slovenskej republiky si vyžaduje:
-	komplexnosť riešenia národných informačných systémov polície relevantných pre SIS,
-	budovanie národného komunikačného rozhrania pre SIS, ktorého súčasťou je aj aplikácia pre národnú ústredňu SIRENE,
-	garantovanie bezchybnej nepretržitej prevádzky,
-	stabilitu personálu,
-	dostatok finančných prostriedkov. 

ÚMPS P PZ vypracoval Projekt budovania a rozvoja SIS a vláda Slovenskej republiky tento projekt schválila aj s finančnými prostriedkami. K tomu Európska komisia poskytla pre potreby vývoja SIS II finančné prostriedky z tzv. Schengenského prechodného fondu. Pre tieto účely bol vypracovaný a medzirezortným riadiacim výborom pre potreby koordinácie Schengenského prechodného fondu schválený projektový formulár s názvom Vývoj Schengenského informačného systému druhej generácie a aplikačného vybavenia pre Národnú ústredňu SIRENE. 
 
Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	zosúladiť zloženie údajov v národných informačných systémoch s princípom kategorizácie údajov v SIS
	Termín plnenia: do 31. decembra 2005
	Termín plnenia predĺžený: do 31. decembra 2006
	Gestor: MV SR

       Stav plnenia je bližšie uvedený v druhom opatrení. 

•	dobudovať infraštruktúru informačných systémov a sietí relevantných pre SIS II v rámci existujúcich národných systémov v rámci Slovenskej republiky
	Termín plnenia: do 31. decembra 2005
	Termín plnenia predĺžený: do 31. decembra 2006
	Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Vývoj niektorých informačných systémov potrebných pre SIS II je už ukončený (napr. PATROS). Na ostatné informačné systémy bola v roku 2005 vykonaná etapa návrhu funkčnej a technickej špecifikácie. Následne proces pokračoval samotným vývojom a implementáciou buď prostredníctvom interných zdrojov, alebo formou externého zadania na vývoj daného systému. Skúšobná prevádzka týchto informačných systémov bude prebiehať do konca roka 2006. Ostrá prevádzka bude spustená v januári 2007. Systémy budú implementované na novú, už fungujúcu technológiu Výpočtového strediska v Banskej Bystrici, ktorá je už v súlade s doteraz definovanými požiadavkami pre SIS II.
 
•	vypracovať interný predpis o prevádzke a využívaní SIS (prevádzkovateľ, gestor, užívatelia, prístupové práva, poskytovanie údajov zo SIS, ...)
	Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
	Gestor: MV SR

•	Vyšpecifikovať kompetentné orgány oprávnené priamo požadovať údaje zo Schengenského informačného systému.
Termín plnenia: 31. decembra 2006 
	Gestor: MV SR

Stav plnenia:
V súčasnosti možno všeobecne určiť, že právo priameho požadovania príslušných údajov zo Schengenského informačného systému sa bude dotýkať nasledovných zložiek: MV SR, MZV SR, MS SR, GP SR,  MDPaT SR, MF SR. Úrad na ochranu osobných údajov bude oprávnený na prístup k údajom v zmysle čl. 114 Schengenského dohovoru.      

•	Vypracovať Manuál pre používateľov informačného systému SIRENE (pracovné postupy zamestnancov SIRENE).
Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
	Gestor: MV SR

•	Po prijatí nariadenia a rozhodnutia Rady o zavedení, prevádzke a používaní Schengenského informačného systému druhej generácie vykonať právnu a vecnú analýzu, transpozíciu do právneho poriadku Slovenskej republiky a zabezpečiť realizáciu v praxi.
	Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
      Gestor: MV SR, MS SR, GP SR, Úrad na ochranu osobných údajov SR.

•	Vypracovať zásady postupu dotknutých orgánov pri vykonávaní príslušných ustanovení Schengenského dohovoru vo vzťahu k pracovisku SIRENE
	Termín plnenia:  30. júna 2007
      Gestor: MV SR, MS SR, GP SR,	
                  Úrad na ochranu osobných údajov SR, MDPaT SR, MF SR.

•	Vypracovať Príručku pre používateľov SIS
	Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
	Gestor: MV SR

•	Vypracovať interný predpis o prevádzke informačného systému SIRENE
	Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
	Gestor: MV SR

•	Vybudovať národné komunikačné rozhranie Schengenského informačného systému II, ktorého súčasťou je aj aplikácia SIRENE
	Termín plnenia: 31. augusta 2007
      Gestor: MV SR

Stav plnenia: Dňa 19. mája 2006 bola podpísaná s dodávateľom zmluva na poskytnutie služby, ktorej predmetom je realizácia projektu národného komunikačného rozhrania SIS II.

•	Zabezpečiť, aby web stránky ministerstva vnútra obsahovali informácie  pre verejnosť, ako postupovať pri uplatňovaní  práva dotknutých osôb.
	Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
      Gestor: MV SR

•	Pripraviť a zrealizovať informačnú kampaň s cieľom zabezpečiť informovanosť odbornej a laickej verejnosti o zmenách vyplývajúcich zo vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru a zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach
	Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS
      Gestor: MV SR

•	Zabezpečiť školenie príslušníkov PZ z problematiky schengenskej policajnej spolupráce a ochrany osobných údajov.
	Termín plnenia: 31. decembra 2006
      Gestor: MV SR, Úrad na ochranu osobných údajov SR

Stav plnenia:
V súčasnosti pripravuje Národná ústredňa SIRENE ÚMPS P PZ v spolupráci s Úradom na ochranu osobných údajov SR a Akadémiou policajného zboru v Bratislave školenie pre cca. 100 lektorov so zameraním na koncových používateľov Schengenského informačného systému. Uvedené školenie sa uskutoční v dňoch 4. – 6. septembra 2006 v priestoroch Akadémie PZ v Bratislave a zúčastnia sa ho policajti  z  jednotlivých krajských riaditeľstiev PZ a okresných riaditeľstiev PZ v rámci celej Slovenskej republiky, ako aj zástupcovia prezidiálnych a ministerských útvarov. Následným pokračovaním uvedenej prípravy je preškolenie cca. 15 000 policajtov a zamestnancov MV SR. Účastníci lektorského školenia po úspešnom vypracovaní testu získajú potvrdenie o absolvovaní lektorského školenia a odborné materiály, na ktorých základe budú v danej oblasti vykonávať školenia pre ostatných používateľov Schengenského informačného systému v rámci svojej teritoriálnej pôsobnosti.
Bol vydaný personálny rozkaz generálneho riaditeľa sekcie personálnych a sociálnych činností MV SR, ktorým sa povolávajú školitelia na predmetné školenie a v štádiu pripomienkovania je aj návrh rozkazu ministra vnútra SR o zriadení pracovnej skupiny na zabezpečenie plnenia úloh súvisiacich so školením školiteľov a školením používateľov Schengenského informačného systému o ochrane osobných údajov v Schengenskom informačnom systéme a schengenskej policajnej spolupráci.

•	Zabezpečiť školenie používateľov SIS
	Termín plnenia: 30. 6. 2007
	Gestor: MV SR, MZV SR, MS  SR, GP SR, MDPaT SR, 
                   MF SR, Úrad na ochranu osobných údajov SR

•	Zabezpečiť finančné zdroje na realizáciu  školení príslušníkov PZ z problematiky schengenskej policajnej spolupráce a ochrany osobných údajov a  školenie používateľov SIS. (Školenia sa zahrnú do celoživotného cyklu vzdelávania prevádzkovateľov a používateľov Schengenského informačného systému, napríklad aj využitím Európskeho sociálneho fondu, program JPD NUTS II Bratislava Cieľ 3).
	Termín plnenia: do schválenia štátneho rozpočtu na rok  2007.
	Gestor: MV SR, MF SR

•	Zabezpečiť školenie operátorov SIRENE 
	Termín plnenia: 31. decembra 2007
	Gestor: MV SR

•	Upraviť postup pri vybavovaní žiadostí v zmysle čl. 109 - 110 Schengenského dohovoru.
	Termín plnenia: 30. júna 2007
	Gestor: MV SR, Úrad na ochranu osobných údajov SR

•	Spracovať interný predpis, ktorý by komplexným spôsobom riešil problematiku medzinárodnej policajnej spolupráce
	Termín plnenia: 31. decembra 2007
	Gestor: MV SR

•	Pokračovať v technickom, technologickom a personálnom budovaní Národnej ústredne SIRENE
	Termín plnenia: 31. decembra 2006
	Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Národná ústredňa SIRENE je budovaná po technologickej a personálnej stránke v zmysle schváleného uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 1250 zo dňa 20. novembra 2002, ktorým bol schválený Projekt tvorby a rozvoja schengenského informačného systému.
Technologické riešenie: V júni 2006 bola ukončená realizácia II. etapy prestavby budovy na Budyšínskej ulici, ktorá spočívala v budovaní priestorového zabezpečenia Národnej ústredne SIRENE, priestorov pre technologické zabezpečenie záložnej časti SIS a priestorov pre školiace pracovisko.V súčasnosti sú pripravené podkladové materiály pre vyhlásenie verejného obstarávania na realizáciu III. etapy prestavby budovy na Budyšínskej ulici., ktorá spočíva vo vybudovaní ďalšieho podlažia, v ktorého rámci sa vytvorí dostatočný dispozičný priestor pre potreby pracoviska Národnej ústredne SIRENE a N SIS.Dňa 19. mája 2006 bola podpísaná zmluva s dodávateľom projektu budovania Národného komunikačného rozhrania pre SIS II. Tento projekt v sebe zahŕňa tri samostatné informačné systémy (NS SIS, SIRENE a NS VIS). Realizácia projektu je rozdelená na dve etapy s termínom ukončenia prvej etapy v decembri 2006 a druhej etapy v auguste 2007.
Personálne riešenie: Pracovisko Národnej ústredne SIRENE bolo zriadené k 1. januáru 2004 s personálnym  stavom  šiestich miest (riaditeľ a päť policajtov). S účinnosťou od 1. júna 2006 bolo prisystemizovaných ďalších 6 miest policajtov. Základnou úlohou personálneho budovania pracoviska je zabezpečenie nepretržitej prevádzky 24 hodín 7 dní v týždni.
Začiatkom roka 2007 predpokladáme presystemizovanie 5 miest policajtov z Národnej ústredne INTERPOL na Národnú ústredňu SIRENE v rámci riešenia problematiky európskeho zatýkacieho rozkazu. 
•	Zabezpečiť nepretržitú 24/7 stálu službu SIRENE
	Termín plnenia: 31. decembra 2006
	Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Zabezpečenie nepretržitej prevádzky 24 hodín 7 dní v týždni je pripravované a naplánované na mesiac október 2006. Nepretržitá prevádzka pracoviska SIRENE bude zabezpečená stálou službou SIRENE zatiaľ v počte jedného pracovníka. Tento počet bude potrebné zvyšovať podľa zaťaženosti a potreby v súvislosti so vstupom do SIS II v súlade s Projektom tvorby a rozvoja schengenského informačného systému schváleného uznesením vlády Slovenskej republiky č. 1250 zo dňa 20. novembra 2002.

•	V spolupráci s ostatnými členskými štátmi sa usilovať o verifikovanie záznamov podľa čl. 95, 97, 99 Schengenského dohovoru pred ich vložením do SIS II v predstihu 6 mesiacov pred pripojením Slovenskej republiky k SIS II.
	Termín plnenia: priebežne 
	Gestor: MV SR

•	Podieľať sa na zdokonaľovaní jazykovej pripravenosti zamestnancov SIRENE v rozsahu jazykov nevyhnutných pre komunikáciu s ostatnými pracoviskami SIRENE a so susednými štátmi
	Termín plnenia: 31. decembra 2006
	Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Jedna pracovníčka NÚS ÚMPS P PZ bola vyslaná do kurzu, kde získala osvedčenie o odbornom vzdelávaní v odbornom kurze Preklad a práca s odborným textom nariadení, rozhodnutí, smerníc, aktov a medzinárodných dohôd. Ďalší pracovníci ÚMPS navštevujú rôzne jazykové kurzy organizované súkromnými firmami podľa ich individuálnej potreby. Odborná príprava pracovníkov je taktiež zabezpečená účasťou na študijných pobytoch a rôznych zahraničných odborných seminároch.

•	Zabezpečiť výmenu obrázkov a odtlačkov prstov medzi pracoviskami SIRENE členských štátov prostredníctvom systému SIRPIT
	Termín plnenia: do dátumu pripojenia Slovenskej republiky k SIS 
	Gestor: MV SR

•	Vypracovať postup útvarov PZ príslušných pre realizáciu konzultácií v zmysle čl. 25 Schengenského dohovoru.
	Termín plnenia: 30. júna 2007
	Gestor: MV SR

3. Otázky týkajúce sa hraníc

Prekračovanie vonkajších hraníc a zrušenie kontrol vnútorných hraníc
Túto problematiku v súčasnosti upravujú najmä články 2 – 8 Schengenského dohovoru, ktoré budú zrušené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (ďalej len „Kódex schengenských hraníc“), ktoré nadobudne účinnosť 13. októbra  2006. Od tohto dátumu budú príslušné orgány Slovenskej republiky priamo vykonávať opatrenia na úseku kontroly hraníc v súlade s ustanoveniami vyššie citovaného nariadenia.
Prekračovanie vnútorných hraníc (článok 2 Schengenského dohovoru)
Vnútorné hranice možno prekročiť v ktoromkoľvek bode bez toho, aby sa vykonala hraničná kontrola osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť. V uvedenej oblasti je Slovenská republika viazaná najmä nasledujúcimi súvisiacimi predpismi:
SCH/Com-ex (94) 1 Rev 2 – 26. apríla 1994 – Opatrenie týkajúce sa zmien zameraných na odstránenie prekážok a obmedzení na cestných hraničných priechodoch na vnútorných  hraniciach 
SCH/Com-ex  (94) 29 Rev 2 – 22. decembra 1994 – Vstup do platnosti Schengenského dohovoru zo dňa 19. júna 1990
SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2 – 20. decembra 1995 – Schválenie dokumentu SCH/I  (95) 40 Rev 6 o postupe pre uplatňovanie čl. 2 odst. 2 dohovoru
SCH/Com-ex (98) 52 – 16. decembra 1998 – Príručka o cezhraničnej spolupráci
SCH/Com-ex (97) Decl 5 Rev – 24. júna 1997 – Závery seminára, ktorý sa konal v Lisabone dňa 14. apríla 1997 o spoločných alternatívnych opatreniach prijatých jednotlivými štátmi Schengenu

Vnútorné hranice sú definované v čl. 1  Schengenského dohovoru ako „spoločné pozemné hranice, ako aj letiská pre vnútroštátne lety“. 
Podľa čl. 3 ods. 2 Aktu o podmienkach pristúpenia k EÚ môžu byť zrušené hraničné kontroly na vnútorných hraniciach nových členských štátov až na základe rozhodnutia Rady prijatého po overení v súlade s platným schengenským hodnotiacim postupom. Podmienkou je splnenie všetkých nevyhnutných podmienok pre uplatňovanie celého príslušného acquis  pristupujúcim členským štátom. Uvedené rozhodnutie prijme Rada po porade s Európskym parlamentom. Podrobnosti zrušenia kontroly vnútorných hraníc upravuje hlava III. kapitola 1 Kódexu schengenských hraníc, ktorý nadobudne účinnosť 13. októbra  2006. Kódex schengenských hraníc ustanovuje aj podmienky dočasného obnovenia kontrol na vnútorných hraniciach. 
Európska rada v Haagskom programe zo dňa 5. novembra 2004 vyzvala Radu EÚ, Európsku komisiu a členské štáty, aby podnikli všetky dostupné opatrenia na umožnenie čo možno najskoršieho odstránenia hraničných kontrol na vnútorných hraniciach EÚ. V súlade s touto požiadavkou Európskej rady pracovná skupina pre schengenské hodnotenie vypracovala harmonogram schengenských hodnotení pre 10 nových členských štátov.
Rozhodnutie o zrušení kontrol na vnútorných hraniciach bude prijaté Radou EÚ na základe správy hodnotiacej komisie. Hodnotiaca správa bude spracovaná pravdepodobne začiatkom roka 2007. V prípade, že Slovenská republika splní kritériá pre vstup do Schengenu, hraničné kontroly budú zrušené – pravdepodobne od 1. januára 2008.

Opatrenia potrebné na  implementáciu: 

•	prijať organizačno-technické a personálne opatrenia v súvislosti so zrušením hraničných kontrol na štátnej hranici Slovenskej republiky s členskými štátmi EÚ 
Termín plnenia: priebežne ku dňu vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru
Gestor: MV SR 

Stav plnenia: úloha sa priebežne plní
ÚHCP P PZ  predložil v máji 2006 do porady vedenia MV SR návrh na postupné využívanie policajtov služby hraničnej a cudzineckej polície po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru. Opatrenia na odstránenie dopravných prekážok na cestných hraničných priechodoch sa začnú realizovať po prijatí rozhodnutia o zrušení kontrol na vnútorných hraniciach.
Pokiaľ ide o sprievodné opatrenia na vnútorných hraniciach Slovenská republika ako členský štát EÚ musí aplikovať komunitárne Acquis v špecifických oblastiach bezpečnosti hraníc a pripraviť zavedenie kompenzačných opatrení na svojich vnútorných hraniciach s Poľskou republikou, Rakúskou republikou, Maďarskou republikou a s Českou republikou. S cieľom analýzy potrieb útvarov služby hraničnej a služby cudzineckej polície súvisiacich so vstupom Slovenskej republiky medzi krajiny plne uplatňujúce schengenské acquis, bol za pomoci Francúzskej republiky realizovaný twinningový projekt SK04/IB/JH/TL „Sprievodné opatrenia na vnútorných hraniciach“. Obsahom uvedeného projektu boli opatrenia na zabezpečenie hraničného dozoru na vnútorných hraniciach Európskej únie. Uvedený twinning prebiehal od septembra 2005 do marca 2006 a umožnil identifikovať úlohy spojené s prispôsobením územných štruktúr služby hraničnej a cudzineckej polície potrebám Schengenského acquis a operatívnym kompenzačným požiadavkám, ktoré vyplývajú z odstránenia kontrol na hraniciach schengenských štátov a súčasne navrhnúť i vhodné riešenia. Twinning pripravil projekt reformy štruktúr a fungovania služby hraničnej a cudzineckej polície v zmysle vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru.

Prekračovanie vonkajších hraníc (články 3 - 8 Schengenského dohovoru)

V súčasnosti sa všetky úseky štátnej hranice Slovenskej republiky so susednými štátmi považujú za vonkajšie hranice Európskej únie.
Dňom 1. mája 2004 boli zrušené pravidelné colné kontroly na existujúcich hraničných priechodoch Slovenskej republiky s členskými štátmi EÚ. V súčasnosti je na týchto hraničných priechodoch vykonávaná iba hraničná kontrola príslušníkmi služby hraničnej polície a príslušníkmi hraničných orgánov susedných členských štátov EÚ. Na tento účel boli spracované nové režimové dohody. Hraničné kontroly sú vykonávané v súlade so Spoločným manuálom (2002/C313/02, SCH/Com-ex (99) 13), ktorý bol prijatý výkonným výborom zriadeným Dohovorom vykonávajúcim schengenskú dohodu zo 14. júna 1985. 
S účinnosťou od 13. októbra  2006 začne Slovenská republika uplatňovať Kódex schengenských hraníc, ktorý stanovuje pravidlá hraničnej kontroly osôb prekračujúcich vonkajšíe hranice členských štátov Európskej únie. Kódex schengenských hraníc sa uplatňuje na každého, kto prekračuje  vnútorné alebo vonkajšie hranice členských štátov.

Súvisiace predpisy:

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc);
SCH/Com-ex (94) 2 –26. apríla 1994 – Udeľovanie jednotných víz na hraniciach; 
Nariadenie Rady (ES) č. 415/2003 z 27. februára  2003 o udeľovaní víz na hranici vrátane udeľovania týchto víz námorníkom na ceste;
SCH/Com-ex (94) 16 rev – 21. januára 1994 – Získavanie spoločných vstupných a výstupných pečiatok (vzťahujúcich sa k SCH/Gem-Handb (93) 15, SCH/I-Front (94) 43);
SCH/Com-ex (94 17 rev 4 – 22. decembra 1994  - Zavedenie a používanie schengenského acquis na letiskách; 
SCH/Com-ex (94) 25 – 22. decembra 1994 Výmena štatistických údajov o udeľovaní víz;
SCH/Com-ex (95) 21 – 20. decembra 1995 – Rýchla výmena štatistických a materiálnych údajov medzi štátmi Schengenu o možných ťažkostiach na vonkajších hraniciach; 
SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 – 21. apríla 1998 – Správa o činnosti „task force”;
SCH/Com-ex (98) 26 def. – 16. septembra 1998 – Zriadenie stáleho výboru schengenskej vykonávacej dohody;
SCH/Com-ex (98)  35 rev 2 – 16. septembra 1998 – Odstúpenie Spoločnej príručky kandidátskym krajinám;
SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 Akčný plán boja proti nedovolenému prisťahovalectvu;
SCH/Com-ex (98) 52 – 16. decembra 1998 – Príručka o cezhraničnej policajnej spolupráci;
SCH/Com-ex (98) 58 rev – 16. decembra 1998 – Správa stáleho výboru o vykonávaní vykonávacej dohody Nemeckou spolkovou republikou; 
SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 – 28. apríla 1999 Styční dôstojníci;
SCH/Com-ex (99) 13 – 28. apríla 1999  Stiahnutie starého znenia príručky a spoločnej konzulárnej inštrukcie a prijatie nového znenia;
SCH/Com-ex (93) decl 6 – 14. decembra 1993 – Opatrenia pre spoluprácu medzi orgánmi zodpovednými za hraničné kontroly; 
SCH/Com-ex (94) decl 8 – 27. júna 1994 – Vonkajšie hranice;
SCH/Com-ex (97) decl 4 – 24. júna 1997 – Výročná správa o situácii na vonkajších hraniciach štátov, ktoré vykonávajú vykonávaciu dohodu už medzi 1. januárom a 31. decembrom 1996;
SCH/Com-ex (98) decl 10 – 16. decembra 1998 – Bezpečnosť na vonkajších hraniciach Schengenu z hľadiska systému integrovaných bezpečnostných filtrov; 
SCH/Com-ex (98) decl 11 rev – 16. decembra 1998 – Výročná správa za rok 1997 o situácii na vonkajších hraniciach Schengenu; 
SCH/C (98) 117 – 27. októbra 1998 – Akčný plán boja proti nedovolenému prisťahovalectvu; 
2001/420/EU Úprava častí Spoločných konzulárnych inštrukcií a Spoločnej príručky; 
2000/ 751/EC Odtajnenie niektorých častí Spoločnej príručky;
2001/C 73/05 Portugalská iniciatíva – kontrola a dohľad na hraniciach;
Nariadenie rady (EC) 2414/2001 zo dňa 7. decembra 2001 o zmene nariadenia rady (ES) č.539/2001, ktoré stanovuje zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať vízum pri prekračovaní vonkajších hraníc a krajín, ktorých štátni príslušníci sú o vízovej povinnosti oslobodení;
Nariadenie Rady (ES) č. 453/2003 zo 6. marca 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001, uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti;
Nariadenie rady (EC) 790/2001 zo dňa 24. apríla 2001, ktorým sa rade ponechávajú vykonávacie právomoci pokiaľ ide o určité podobné ustanovenia a praktické postupy pri vykonávaní hraničných kontrol a dozoru;
2002/587/EC Rozhodnutie rady zo dňa 12. júla 2002 o revízii Spoločnej príručky; 
2002/352/EC Rozhodnutie rady zo dňa 25. júla 2002 o revízii Spoločnej príručky;
2002/353/EC Rozhodnutie rady zo dňa 25. júla 2002 o odtajnení časti II Spoločnej príručky prijatej výkonným výborom vytvoreným na základe Schengenskej vykonávacej dohody zo dňa 14. júna 1985;
zoznam odporúčaní pre správnu aplikáciu Schengenského acquis a najlepšie postupy: Hranice + vyhostenie a readmisia (5018/1/02 REV 1 LIMITE SCH-EVAL 1 COMIX 703, prijaté 8. februára  2002);
Plán ochrany vonkajších hraníc členských štátov EÚ (10019/02 FRONT 58 COMIX 398, prijaté 14. júna 2002) 
Rozhodnutie Rady určujúce minimálne znaky, ktoré majú byť použité na označenie hraničných priechodov na vonkajších hraniciach  (z 13. januára 2004 - 16184/03);
Rozhodnutie Rady z 29. apríla 2003, ktorým sa mení a dopĺňa Spoločná príručka s cieľom doplniť ustanovenie pre cielené hraničné kontroly maloletých so sprievodom.
Smernica rady 2003/110/ES z 25. novembra 2003 o pomoci v prípadoch tranzitu na účely leteckého odsunu.
Smernica Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/148/EHS, 73/148/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS; 
Rozhodnutie Rady z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa Spoločná príručka (2004/574/ES).
Smernica Rady 2004/82/EC z 29. apríla 2004 o povinnosti dopravcov poskytovať údaje o cestujúcich.
Nariadenie Rady (ES) č. 2133/2004 z 13. decembra 2004 o požiadavke na príslušné orgány členských štátov, aby sa systematicky pečiatkovali cestovné doklady štátnych príslušníkov tretích krajín pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, ktorým sa menia a dopĺňajú ustanovenia dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda a s ňou súvisiaca spoločná príručka. (Nariadenie bude zrušené Kódexom schengenských hraníc od 13. októbra 2006).
Podľa čl. 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia nových členských štátov k EÚ, ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú uvedené v prílohe I k tomuto aktu (tzv. I. kategória Schengenského acquis), ako aj všetkých ostatných takých aktov, ktoré budú prípadne vydané predo dňom pristúpenia, budú dňom pristúpenia pre Slovenskú republiku záväzné a v nej uplatňované. Aplikácia ustanovení Schengenského acquis uvedených v prílohe I aktu novými členskými štátmi má zaručiť dosiahnutie vysokej úrovne kontrol na vonkajších schengenských hraniciach. Táto vysoká úroveň kontrol má byť zabezpečená tak na vonkajších hraniciach EÚ, ako aj na vnútorných hraniciach EÚ, ktoré majú v súčasnosti štatút dočasnej vonkajšej schengenskej hranice.
Zákon č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice, ktorý bol novelizovaný zákonom č. 558/2005 Z. z. zabezpečil ďalšiu nevyhnutnú implementáciu Schengenského acquis do právneho Slovenskej republiky. Zákon rozširuje pôsobnosť PZ pri plnení úloh na úseku zabezpečovania ochrany štátnej hranice. Vymedzuje zabezpečovanie ochrany štátnej hranice v dvoch priestoroch, a to do vzdialenosti 5 kilometrov od štátnej hranice a do vzdialenosti 40 kilometrov od štátnej hranice. Rozširuje oprávnenia policajta pri zabezpečovaní ochrany štátnej hranice a umožňuje použitie technických prostriedkov, ktoré zisťujú, dokumentujú a zabraňujú nedovolenému prekračovaniu štátnej hranice. Po zrušení kontrol na vnútorných hraniciach EÚ bude prioritnou úlohou zabezpečenie ochrany štátnej hranice s Ukrajinou (vrátane schengenských letísk), ktorá sa stane vonkajšou hranicou schengenského priestoru. Požiadavky na splnenie podmienok zabezpečenia tohto úseku štátnej hranice musia byť splnené už pred vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru. 

Pozemné hranice

V roku 2005 bolo z programu PHARE 2002 dodaná technika k posilneniu ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou. Išlo najmä o automobilovú techniku, výpočtovú techniku, operatívnu techniku, prostriedky na sledovanie osôb a vecí (noc, deň), čítačky cestovných dokladov a vybavenie pyrotechnikov na schengenských letiskách. 
V rámci MV SR bol rozkazom ministra vnútra Slovenskej republiky č. 24 z 10. mája 2004 zriadený Riadiaci výbor a realizačný tím pre komplexné zabezpečenie systému ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou. 
V rámci projektu komplexného zabezpečenia systému ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou sa realizujú nasledovné projektové formuláre, ktoré budú finančne kryté zo Schengenského prechodného fondu:
•	SCH04 – 0001	Systém technickej a fyzickej ochrany št. hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou,
•	SCH04 – 0002 	Zabezpečenie vystrojenia príslušníkov PZ zabezpečujúcich ochranu slovensko-ukrajinskej hranice,
•	SCH04 – 0003	Budovy oddelení hraničnej kontroly PZ a odboru hraničnej polície v Sobranciach,
•	SCH04 – 0007	Skvalitnenie ochrany utajovaných skutočností prenášaných v sieti ÚHCP, OHK a OHK – letiská,
•	SCH05 – 0012	Rozšírenie priestorov pre zaistených cudzincov na území Slovenskej republiky – II. Etapa prestavby objektu Útvaru policajného zaistenia pre cudzincov Sečovce,
•	SCH05-0014	Elektronická ochrana železničných hraničných priechodov na slovensko-ukrajinskej hranici,
•	SCH05 – 0015	Rekonštrukcia objektu hraničného priechodu Vyšné Nemecké a rekonštrukcia vybavovacieho priestoru,
•	SCH05 – 0016	Výstavba kontrolnej haly na vozidlá do 7,5t na HP Ubľa.

S cieľom uplatňovania jednotlivých zásad pri zabezpečovaní výkonu služby na vonkajšej štátnej hranici s Ukrajinou boli prijaté nasledovné opatrenia:
1.	Celý úsek štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou riadiť z jedného - centrálneho riadiaceho pracoviska, ktoré umožní operatívne riešenie vzniknutej bezpečnostnej situácie na štátnej hranici.
2.	Samotný výkon ochrany štátnej hranice zabezpečovať minimálne 2-člennými mobilnými hliadkami (dennom čase) a minimálne 3-člennými mobilnými hliadkami (nočnom čase), z čoho bude 1 člen psovod so služobným psom. Hliadky budú velené do výkonu služby na celý operačný deň priamo na štátnej hranici (t. j. nepretržite 24 hodín).
3.	Na zabezpečenie prekrytia pravdepodobného smeru nelegálnych migrantov, veliť u každého OHK PZ ďalšiu minimálne 3-člennú mobilnú hliadku.
Podľa vývoja operatívnej situácie na jednotlivých úsekoch štátnej hranice s Ukrajinou sa budú operatívne nasadzovať sily a prostriedky Národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii. V súčasnosti prebiehajú rokovania s dodávateľom systému SITNO. Tento systém by mal byť sprevádzkovaný vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru a to najmä z dôvodu priamej závislosti systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice od jeho prevádzky.	
Hraničné priechody
V súčasnosti má Slovenská republika 82 hraničných priechodov a 8 verejných letísk so štatútom medzinárodného letiska. Po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru budú mať štatút medzinárodného letiska schengenského typu len letisko M. R. Štefánika Bratislava, letisko Košice a letisko Poprad - Tatry. Slovenská republika má navyše s Poľskou republikou ešte 9 hraničných priechodov určených výlučne pre malý pohraničný styk a 37 miest na prekračovanie štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu.
 V januári 2006 bol na štátnej hranici s Poľskou republikou uvedený do prevádzky nový cestný hraničný priechod Skalité - Zwardoň, ktorý je určený pre občanov všetkých štátov sveta, pre osobnú dopravu a nákladnú dopravu s obmedzením do 7,5 t celkovej hmotnosti vozidla a je v nepretržitej prevádzke.
10. mája 2006 bola podpísaná Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o prekračovaní štátnej hranice na účel turistiky na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu. Po nadobudnutí jej platnosti (od 10. júna 2006 môžu občania členských štátov európskeho hospodárskeho priestoru a Švajčiarska a ich rodinní príslušníci prekračovať štátnu hranicu na 45 miestach na turistických chodníkoch).

Prehľad hraničných priechodov Slovenskej republiky:

Štátna  hranica s	cestné HP
	železničné HP	riečne HP	turistický
peší a cyklisti	SPOLU	
Maďarskom	17	7	2		26	
Ukrajinou	2	2		1	5	
Poľskom	16	3		1	203)	
Českou republikou	16	7			23	
Rakúskom	5	2	1		8	
Letiská	--	--	--	--	8	
Spolu	56	21	3	2	90	

     Prekračovanie štátnej hranice na iných miestach ako na určených hraničných priechodoch je možné iba v prípadoch, v ktorých to ustanovuje medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná napr. Zmluva medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny o spolupráci a vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach.	
     Kľúčovou úlohou v oblasti informatiky je tiež kvalitné dátové prepojenie medzi základnými útvarmi služby hraničnej a služby cudzineckej polície a centrálnym útvarom.
     S cieľom zabezpečenia plynulého vybavovania cestujúcich na hraničných priechodoch sú OHK PZ vybavené čítačkami cestovných dokladov.  Ich doplnením sa skvalitnil a urýchlil vybavovací proces, kontrola osôb, kontrola pravosti cestovných dokladov, vstup a výstup záujmových osôb a registrácia vízových cudzincov.

Letiská

V Slovenskej republike má v súčasnosti štatút medzinárodného letiska 8 verejných letísk. Po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru budú mať štatút medzinárodného letiska schengenského typu letisko M. R. Štefánika Bratislava, letisko Košice a letisko Poprad - Tatry.

Na to, aby tieto letiská mohli byť zaradené do kategórie medzinárodných schengenských letísk, musia spĺňať  podmienky podľa požiadaviek rozhodnutia výkonného výboru SCH/Com-ex (94) rev 4 zo dňa 22.12.1994 o zavedení a uplatnení schengenských opatrení na letiskách a aerodrómoch. Cieľom je zabrániť vzájomnému zmiešaniu tokov cestujúcich na vnútroštátnych a medzinárodných letoch. Na tento účel musí byť vybudovaná potrebná infraštruktúra zabezpečujúca fyzické oddelenie takýchto cestujúcich. Musia sa prijať také opatrenia, ktoré zabránia vykonávaniu hraničnej kontroly cestujúcich na vnútroštátnych letoch a naopak zabráneniu vstupu cestujúcich na medzinárodných letoch bez vykonania takejto kontroly. Implementácia vyššie uvedeného rozhodnutia výkonného výboru je zaradená v druhej kategórii schengenského acquis a musí byť splnená pred vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru.

Letisko M.R. Štefánika, Bratislava 

Letisko M. R. Štefánika má v súčasnosti vybudovanú infraštruktúru, ktorá zabezpečuje oddelenie toku cestujúcich na vnútroštátnych letoch od cestujúcich na medzinárodných letoch. Po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru, kedy sa z niektorých súčasných medzinárodných letov (lety smerujúce do súčasného schengenského priestoru) stanú lety vnútroštátne, bude potrebné vykonať tomu zodpovedajúce ďalšie stavebné úpravy.
	Letisko M. R. Štefánika, Bratislava, nadväzne na obsah záverečnej správy auditu Schengenského twinningového programu vypracovalo koncepčnú predstavu riešenia oddelenia tokov cestujúcich v členení schengen – nonschengen.
	Letisko M. R. Štefánika má spracovaný projekt nového terminálu vrátane projektu nového vnútorného členenia jestvujúceho terminálu, tak aby do vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru bolo zabezpečené oddelenie odlietavajúcich a prilietavajúcich cestujúcich na/z letiska M. R. Štefánika v súlade so schengenskými štandardmi. Projekt je priebežne konzultovaný so všetkými zainteresovanými útvarmi MV SR. Postupne sa už realizujú opatrenia obsiahnuté v projekte a to:
a)	Letisko M. R. Štefánika v júni 2006 sprevádzkovalo novú príletovú halu, ktorá bude po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru slúžiť na prílety cestujúcich z krajín schengenského priestoru a doterajší príletový terminál bude slúžiť na prílety z krajín neschengenského priestoru. Tým bude zabezpečené oddelenie prilietavajúcich cestujúcich z krajín schengenského a neschengenského priestoru.
b)	V pôvodnej budove terminálu letiska sa už začali realizovať opatrenia v zmysle projektu nového vnútorného členenia terminálu (oddelenie odlietavajúcich schengenských a neschengenských cestujúcich, nové administratívne priestory pre zamestnancov oddelenia hraničnej a cudzineckej polície PZ v príletove hale, atď.).
c)	V súčasnosti letisko M. R. Štefánika rekonštruuje budovu starého Carga, ktorá bude prestavaná na prevádzkový objekt, kde budú okrem iného vyčlenené administratívne priestory pre potreby odboru hraničnej kontroly PZ, migračného úradu MV SR a priestory pre dočasné umiestnenie cudzincov, ktorým bol odopretý vstup na územie Slovenskej republiky.
      Letisko M. R. Štefánika vykonáva všetky práce tak, aby v stanovenom termíne splnilo všetky požiadavky,  ktoré sú kladené na letiská schengenského typu.
	
Letisko Košice

	V roku 2001 bola začatá výstavba nového terminálu s kapacitou pre 700 tisíc cestujúcich ročne, ktorá bola ukončená a odovzdaná do prevádzky v novembri 2004. V tomto novom termináli sú v súčasnosti vybavované medzinárodné lety. Prevádzkovateľ letiska stanovil, že nový terminál bude v budúcnosti slúžiť pre cestujúcich na odlety mimo schengenského priestoru a pôvodný terminál pre cestujúcich, ktorí letia do schengenského priestoru. Po vstupe SR do Schengenského priestoru budú toky cestujúcich na prílet a odlet úplne oddelené. K 1. aprílu 2007 budú vykonané všetky požadované stavebné úpravy. Prevádzkovateľ letiska vymedzil priestory pre migračný úrad MV SR v súlade s podmienkami pre zabezpečovanie azylovej politiky.	 

Letisko Poprad - Tatry

	V súčasnosti sa na letisku vybavuje jedna pravidelná linka do Londýna, 2-krát týždenne. V lete a zime sa vybavujú charterové lety z tzv. neschengenských krajín a lety všeobecného letectva, ktorých početnosť stále stúpa.
	Po stavebných a interiérových úpravách terminálu boli vytvorené také podmienky, že je možné bez problémov aplikovať Schengenské opatrenia. Pravidelná linka a charterové lety sú zabezpečované tak, aby nedochádzalo k vybaveniu viacerých letov súčasne. Lety všeobecného letectva je možné vybavovať súčasne s pravidelnou linkou.
	V zmysle zákona č. 480/2002 Z. z. § 3  čl. 1 ods. c), konanie o udelenie azylu sa začína vyhlásením žiadateľa, ktoré prevezme policajný útvar na úradnom tlačive. Túto podmienku letisko plní. Na letisku je umiestnené oddelenie hraničnej kontroly PZ, ktoré má v tranzitnom priestore/príletová hala dve pracoviská, na ktorých môže prijať žiadosť o azyl. V prípade ak ide o cudzinca, ktorý sa letecky prepraví na letisko Poprad a nespĺňa podmienky na vstup a nežiada o azyl, nepožiadal o poskytnutie dočasného útočiska, je možnosť vrátiť ho tou istou linkou, ak v tom nebránia zákonné ustanovenia zákona č. 480/2002 Z. z. a letecký prepravca má plánovanú prepravu cestujúcich, v termináli je vytvorený jeden priestor pre týchto cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie SR a sú odovzdávaní späť leteckej spoločnosti k preprave.
	Iné podmienky zák. č. 480/2002 Z. z. letisko Poprad – Tatry nemôže splniť, keďže tranzitné priestory letiska to priestorovo nedovolia. Pre túto tranzitnú zónu budú priestory riešené samostatne pri odbavovacej budove.

Zmluvná základňa
So všetkými susednými štátmi má Slovenská republika  uzatvorené bilaterálne zmluvy o režime a spolupráci na spoločných štátnych hraniciach a bilaterálne zmluvy o uľahčení hraničného vybavovania na spoločných hraničných priechodoch v cestnej, železničnej a vodnej doprave (okrem Ukrajiny), s ktorou sa v roku 2006 majú začať rokovania o návrhu Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou o hraničnom vybavovaní v cestnej a železničnej doprave.

Česká republika
•	Zmluva č. 173/2001 Z. z medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 24. mája 1999.
•	Zmluva č. 173/2001 Z. z o uzavretí Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992 (Praha                18. augusta 1997).
•	Rokovania o zmene Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach v znení dodatku k Zmluve medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach boli ukončené a text zmluvy o zmene uvedenej zmluvy bol obidvoma stranami podpísaný. Text zmluvy sa v súčasnosti nachádza v parlamentoch oboch zmluvných strán, pričom dodnes nebol ratifikovaný. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o hraničných priechodoch na spoločných štátnych hraniciach podpísaná v Prahe dňa 28. marca 2000. 

Maďarská republika
•	Zmluva č. 695/2004 Z. z medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 9. októbra 1999.
•	Dohoda č. 696/2004 Z. z medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vykonávaní Zmluvy č. 695/2004 Z. z medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 9. októbra 1999. 
•	Dohoda č. 696/2004 Z. z. medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o zmene článkov 2, 4, 6, 10, 13, 17 a 21 Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vykonávaní Zmluvy č. 695/2004 Z. z. medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 9. októbra 2003. 
•	Zmluva č.  269/1996 Z. z. medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o režime a spolupráci na spoločnej štátnej hranici zo dňa 28. júna 1995.
•	Dohoda č. 459/2006 Z. z.  medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o prekračovaní štátnej hranice na účel turistiky na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu zo dňa 8. júla 2006.

Polska republika
•	Dohoda č. 67/2003 Z. z.medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o hraničných priechodoch, o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu a o zásadách prekračovania štátnej hranice mimo hraničných priechodov zo dňa     1. júla 1999.
•	Zmluva č. 53/2000 Z. z. medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o malom pohraničnom styku zo dňa 6. decembra 1996 v platnom znení
•	Zmluva č. 693/2004 Z. z. medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej a železničnej doprave zo dňa 29. júla 2002.

Rakúska republika
•	Zmluva medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Rakúskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v železničnej, cestnej a vodnej doprave zo dňa 17. júna 1991.
•	Dohoda č. 332/2004 Z. z medzi vládou Slovenskej republiky a rakúskou spolkovou vládou o zriadení hraničných vybavovacích miest a vykonávaní hraničného vybavovania v železničnej doprave počas jazdy zo dňa 28. apríla 2004.

Ukrajina
•	Zmluva č. 2/1995 Z. z. medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou o režime na slovensko-ukrajinských štátnych hraniciach, spolupráci a vzájomnej pomoci v hraničných otázkach zo dňa 14. októbra 1993.
•	Zmluva č. 54/1995 Z. z.medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o hraničných priechodoch na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 15. júna 1995.

Organizácia a štruktúra služby hraničnej polície a služby cudzineckej  polície 

	Kontrolu štátnych hraníc Slovenskej republiky zabezpečuje PZ prostredníctvom služby hraničnej polície a služby cudzineckej podľa zákona č.171/1993 Z. z. o PZ v znení neskorších predpisov.
	Centrálnym riadiacim orgánom zodpovedným za úlohy na úseku kontroly hraníc je ÚHCP P PZ, ktorý sa člení na analyticko operačné oddelenie, vnútorný odbor národnú jednotku boja proti nelegálnej migrácii, odbor hraničnej polície odbor cudzineckej polície, odbor vyšetrovania obzvlášť závažnej trestnej činnosti oddelnie medzinárodnej a cezhraničnej spolupráce, oddelenie správy imformačných systémov a európskych štatistík, oddelenie analýzy cestovných dokladov. Do štruktúry úradu patria aj 2 útvary policajného zaistenia pre cudzincov v Medveďove a Sečovciach.
	Stanovené úlohy sú zabezpečované prostredníctvom 4 riaditeľstiev hraničnej a cudzineckej polície (Bratislava, Nitra, Banská Bystrica a Prešov a riaditeľstva hraničnej polície Sobrance. Tieto riaditeľstvá tvoria stredný článok riadenia a v ich podriadenosti je 28 oddelení hraničnej polície PZ (na budúcej vnútornej hranici EÚ), 14 oddelení hraničnej kontroly PZ (letiská + úsek štátnej hranice s Ukrajinou), 22 oddelení cudzineckej polície PZ a 3 oddelenia azylu.
	Vnútorná štruktúra riaditeľstiev hraničnej cudzineckej polície je nasledovná: vnútorné oddelenie, oddelenie hraničnej polície, oddelenie cudzineckej polície a mobilná zásahová jednotka. 
	Pri zabezpečovaní stanovených úloh postupuje v súčasnosti v súlade s legislatívou Európskej únie – Spoločným manuálom (2002/C313/02, SCH/Com-ex (99) 13), ktorý bol prijatý výkonným výborom zriadeným Dohovorom vykonávajúcim schengenskú dohodu zo 14. júna 1985. Spoločný manuál bude zrušený „Kódexom schengenských hraníc“, ktorý nadobudne účinnosť 13. 10. 2006, ďalej podľa  zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov  a zákona č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice.
	Služba hraničnej polície a služba cudzineckej polície pri plnení uvedenej úlohy zabezpečuje kontrolu hraníc, kontroluje splnenie podmienok pri prekračovaní štátnej hranice v miestach hraničných priechodov a na medzinárodných letiskách a pôsobí na úseku povoľovania pobytu cudzincom, kontroly pobytu cudzincov, vyhosťovania cudzincov, vízovej praxe a vo vymedzenom rozsahu na úseku azylového konania a realizácie dublinského nariadenia. Popri uvedenej činnosti zároveň plní i úlohy na úseku boja proti organizovanému zločinu, pri zabezpečovaní verejného poriadku, dohľade nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky v blízkosti štátnej hranice a spolupôsobí pri ochrane civilného letectva.
	Pri plnení týchto úloh služba hraničnej polície a služba cudzineckej polície spolupracuje s ostatnými službami PZ, mimorezortnými orgánmi (orgány colnej správy, ozbrojené sily a národné bezpečnostné služby), zahraničnými policajnými orgánmi a organizáciami, fyzickými a právnickými osobami.
Slovenská republika kladie veľký dôraz na zabezpečenie účinnej kontroly svojich hraníc a zvlášť sa sústreďuje na kontrolu štátnej hranice s Ukrajinou, vonkajšiu hranicu EÚ. 
	K 1. januáru 2004 bol personálnym rozkazom ministra vnútra č. 673/2003 zriadený odbor hraničnej polície Sobrance v počte 10 tabuľkových miest policajtov, ktorý riadi a zodpovedá za ochranu zelenej štátnej hranice a vykonávanie hraničnej kontroly na hraničných priechodoch v úseku štátnej hranice s Ukrajinou. Zároveň bolo tomuto odboru podriadených 9 základných  útvarov, ktoré boli odčlenené od odborov hraničnej a cudzineckej polície Prešov a Košice. Postupnými organizačnými zmenami bolo na odbor hraničnej polície Sobrance zriadené oddelenie výkonu služby, centrálne riadiace pracovisko a mobilná zásahová jednotka.
	Od 1. októbra 2004 vzniklo na odbore hraničnej polície Sobrance Centrálne riadiace pracovisko odboru hraničnej polície Sobrance (CRP OHP SO), mobilná zásahová jednotka odboru hraničnej polície Sobrance (MZJ OHP SO) a oddelenie výkonu služby odboru hraničnej polície Sobrance (OVS OHP SO). Dňom 1. júna 2005 sa CRP OHP SO premenovalo na operačné stredisko OHP SO. Ďalej dňa 1. januára  2006 bol premenovaný odbor hraničnej polície, Sobrance na Riaditeľstvo hraničnej polície Sobrance (RHP SO) a zároveň týmto dňom vzniklo vnútorné oddelenie RHP SO.
Na základe uvedeného vyplynula ÚHCP P PZ úloha, ktorej predmetom a zároveň konkrétnym cieľom je práve tvorba ďalších kompenzačných opatrení spojených s realizáciou a pokračovaním budovania integrovanej bezpečnosti hraníc na území Slovenskej republiky pred a po začlenení Slovenskej republiky do schengenského priestoru najmä s dôrazom na budúcu vonkajšiu hranicu Schengenu.
Cieľom týchto predkladaných organizačných zmien je pripraviť v rámci služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície nevyhnutné opatrenia súvisiace s predpokladanou integráciou do schengenského priestoru od 1. januára 2008. Tento termín však nie je konečný. Vo veľkej miere súvisí najmä so spustením SIS druhej generácie a tým so zrušením kontrol na vnútorných hraniciach.
Na základe uvedeného ÚHCP P PZ spracoval návrh tabuliek zloženia a počtov policajtov na základných útvaroch dislokovaných na slovensko-ukrajinskej štátnej hranici a odbore hraničnej polície Sobrance. Riešenie posilnenia bolo, resp. bude vykonané v troch etapách.
1.	ku dňu 1. júla 2005 bolo presystemizovaných 50 tabuľkových miest policajtov na odbor hraničnej polície Sobrance a odbor hraničnej kontroly ,
2.	ku dňu 1. septembra 2005, resp. k 1. januára 2006 bola vykonaná organizačná zmena na budúcej vnútornej hranici, ktorej súčasťou bolo aj zvýšenie o 50 tabuľkových miest policajtov na riaditeľstve hraničnej polície Sobrance a odbore hraničnej kontroly PZ,
3.	predpokladaným vstupom do schengenského priestoru dôjde k poslednému zvýšeniu tabuľkových miest policajtov na riaditeľstve hraničnej polície Sobrance a odbore hraničnej kontroly PZ o 180. Tento počet však nie je možné pevne stanoviť, keďže je závislý od technického riešenia ochrany štátnej hranice s Ukrajinou.
	Ďalšie navrhované organizačné zmeny budú realizované výhradne z vlastných stavov ÚHCP P PZ. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že tieto musia garantovať plnenie úloh základných útvarov hraničnej polície pri zabezpečovaní ochrany štátnej hranice a najmä výkon služby na hraničných priechodoch. U týchto organizačných zmien nepôjde len o opätovné zlučovanie 68 odborov hraničnej kontroly PZ, (ktoré sú už značne poddimenzované) a vytvorenie základov budúcich 28 oddelení hraničnej polície PZ  (mobilných jednotiek), ale súčasťou návrhu je aj presystemizovanie tabuľkových miest policajtov na základné útvary dislokované na slovensko-ukrajinskej hranici a na riaditeľstve hraničnej polície Sobrance, ako aj odsystemizovanie tabuľkových miest policajtov na úrad justičnej a kriminálnej polície P PZ.
      Následná organizačná zmena týkajúca sa podriadených útvarov odboru cudzineckej polície ÚHCP P PZ, bola schválená s účinnosťou k 1. októbru 2004. Zlúčením 56  oddelení a skupín pasovej služby bolo zriadených 19 oddelení cudzineckej polície PZ a 3 oddelenia azylu PZ. Pre vytvorenie základných útvarov bolo potrebné zabezpečiť doplnenie personálneho obsadenia zriaďovaných oddelení.	
	Zvýšenie tabuľkových stavov na oddelení cudzineckej polície PZ a zriadenie oddelení azylu PZ bolo realizované presunom v rámci ÚHCP P PZ zlúčením niektorých odborov hraničnej kontroly PZ na budúcej vnútornej hranici EÚ (prvotná fáza na ochranu budúcej vnútornej hranice a pre vstup Slovenskej republiky do Schengenského priestoru). 
	Druhou fázou bolo, s účinnosťou od 1. apríla 2005, zriadenie 4  riaditeľstiev hraničnej cudzineckej polície (z pôvodných 8 odborov HCP ). Z ušetrených tabuľkových miest zaniknutých 4 odborov hraničnej cudzineckej polície boli posilnené 4 nové riaditeľstvá a to Bratislava, Nitra, Banská Bystrica a Prešov. Ďalšou zmenou je aj zriadenie  odboru vyšetrovania obzvlášť závažnej trestnej činnosti na ÚHCP P PZ a vznik analyticko-operačného oddelenia, ktoré riešia bezpečnostnú situáciu a operatívne úlohy. Hlavnou úlohou a cieľom odboru vyšetrovania obzvlášť závažnej trestnej činnosti okrem iného je podieľať sa spolu s národnou jednotkou boja proti nelegálnej migrácii predovšetkým na odhaľovaní domácich skupín  zaoberajúcich sa organizovaním  nelegálnej migrácie osôb z tretích krajín a následne viesť proti nim aj trestné stíhanie. 
V nadväznosti na postupné prispôsobovanie organizačnej štruktúry ÚHCP P PZ požiadavkám Schengenského acquis boli z dôvodu zabezpečenia plnenia úloh pokrývajúcich oblasť vybraných trestných vecí, k 1. aprílu 2005 rozšírené právomoci v oblasti skráteného vyšetrovania na základných útvaroch I. a II. typu. 
V roku 2005 boli v rámci Európskeho tréningového dňa preškoľovaní podľa jednotlivých osnov EÚ všetci policajti v službe hraničnej a cudzineckej polície. V ďalšej fáze v priebehu roku 2006 je okrem všetkých policajtov v službe hraničnej a cudzineckej polície osobitne preškoľovaný aj stredný policajný manažment hraničnej a cudzineckej polície. Navyše všetci policajti hraničnej a cudzineckej polície sú preškoľovaní so znalostí základných dokumentov schengenského acquis. V tejto súvislosti bolo vykonané týždňové školenie lektorov pre riaditeľstvo odboru hraničnej a cudzineckej polície v Prešove a Sobranciach. V oblasti vzdelávania úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru  úzko spolupracuje s Agentúrou FRONTEX vo Varšave (Poľská republika).

Informačné zabezpečenie

	V rámci rezortu MV SR je vybudovaná privátna počítačová sieť typu WAN (Wide Area Network), využívajúca multiplatformný TCP/IP protokol. Do uvedenej počítačovej siete sú pripojené všetky lokálne siete jednotlivých útvarov PZ v rámci celej Slovenskej republiky vrátane hraničných priechodov.
Uvedená WAN architektúra, v závislosti od miestnych podmienok využíva rôzne hardvérové technológie (metalické vedenia, optické káble, mikrovlné bezdrôtové premostenia a tiež satelitný VSAT systém), ktoré sú združené do jedného celku - počítačovej siete MVNET, využívajúcej moderné intranet / internetové technológie.	
Uvedená sieť umožňuje on-line prístup do centrálnych evidencií a databáz z ktoréhokoľvek jej uzla bez ohľadu na jeho polohu.
Prepojenie hraničných priechodov s centrálnymi databázami je realizované v prevažnej miere na technológii VSAT a na pevných analógových a digitálnych okruhoch. Na prístup do databáz (lustrácie) a prenos údajov do centra sa používajú spravidla on-line klient/serverovské aplikácie špeciálne vytvorené pre tento účel (napríklad na registráciu vízových cudzincov pri prekračovaní štátnej hranice), prípadne iné, lokálne (t. j. off-line) riešenia s centrálne distribuovanou, resp. v určitých intervaloch automaticky aktualizovanou databázou.
	ÚHCP P PZ mesačne spracováva a zasiela do CIREFI (Centrum pre informácie, diskusiu a výmenu informácií o prekračovaní hraníc a imigráciu) a do EUROSTAT-u (Štatistický úrad EÚ) požadované údaje o prekračovaní hraníc a nelegálnej migrácii. Ďalej Slovenská republika participuje v rámci práce v skupine CIREFI  v štatistickom systéme  EARLY WARNING SYSTEM – Systém rýchleho varovania, ktorého účelom je rýchle poskytovanie informácií ostatným štátom  v prípade výnimočných udalostí na zelenej hranici a hraničných priechodoch. 
	ÚHCP P PZ aktívne participuje v systéme ICONET (informačná a koordinačná sieť pre služby riadenia migrácie členských štátov EÚ), ktorej cieľom je zvýšiť efektívnosť a bezpečnosť výmeny informácií o ilegálnej migrácii medzi dotknutými úradmi členských štátov EÚ. Za Slovenskú republiku v ICONET-e plní funkciu administrátora ÚHCP P PZ (analyticko – operačné oddelenie).
ÚHCP P PZ ďalej spolupracuje s Kriminalistickým a expertíznym ústavom PZ, ktorý pripravuje modernizáciu existujúceho systému AFIS, ktorý bude postupne doplnený kamerovými systémami na elektronické spracovanie obrazových záznamov o cudzincoch, ktorým boli odňaté otlačky prstov v rámci systému AFIS. 
ÚHCP P PZ sa spolupodieľal na implementácii systému EURODAC, ktorý je plne funkčný od vstupu Slovenskej republiky do EÚ. Úlohy vyplývajúce z implementácie predmetného systému boli prerozdelené medzi nasledovné útvary MV SR:
-	Kriminalistický a expertízny ústav PZ ako gestor a správca celého systému,
-	ÚHCP P PZ  a migračný úrad MV SR ako používatelia systému.

Úlohy spojené s prevádzkou systému EURODAC boli delegované na nasledovné útvary:
-	OHK PZ na vonkajších hraniciach EÚ,
-	útvary policajného zaistenia pre cudzincov, oddelenia cudzineckej polície PZ  a oddelenia azylu PZ, ktoré sa  postupne personálne posilňujú presunom tabuľkových miest v rámci ÚHCP P PZ. 

Opatrenia potrebné na  implementáciu: 

•	Plniť úlohy stanovené v dokumente „Stratégia dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu”;
Termín plnenia: v zmysle stanovených termínov uvedených v prílohe č.1 predmetnej stratégie; 
      Gestor: MV SR

•	Novelizovať zákon o pobyte cudzincov na území Slovenskej republiky;
Termín plnenia: podľa lehôt na vykonanie transpozície smerníc Rady EÚ
Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Slovenská republika v súčasnosti transponovala všetky smernice Rady ES, ktorých transpozičná lehota uplynula.

•	Novelizovať zákon o pobyte cudzincov (zapracovanie povinnosti dopravcov pri preprave št. príslušníkov tretích krajín);
Termín plnenia: do 31. decembra 2004
Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Úloha bola splnená. 
Uvedená úloha bola splnená zákonom č. 69/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Dňa 15. decembra 2005 nadobudol účinnosť zákon č. 558/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Týmto zákonom bola transponovaná smernica Rady 2004/82/ES z 29. apríla 2004 o povinnosti dopravcov poskytovať údaje o cestujúcich novelizovať zákon o pobyte cudzincov (zapracovanie povinnosti dopravcov pri preprave št. príslušníkov tretích krajín). V súčasnosti sa pripravuje novela zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov, ktorou sa okrem iného vypustia tie ustanovenia, ktoré sú duplicitne uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), ktoré nadobudne účinnosť 13. októbra 2006.

•	Novelizovať zákon č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice;
	Termín plnenia: do 31. decembra 2006
	Gestor: MV SR 

	Stav plnenia:
Dňa 15.  decembra 2005 nadobudol účinnosť zákon č. 558/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Týmto zákonom bol novelizovaný aj zákon č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice. 
•	Pokračovať v budovaní infraštruktúry na budúcich schengenských letiskách podľa schengenských   požiadaviek
Termín plnenia: priebežne ku dňu vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru                  
Gestor: MDPaT SR 

Stav plnenia
Prebehla rekonštrukcia nového terminálu pre letisko M. R. Štefánika Bratislava. Týmto terminálom by sa malo zabezpečiť požadované oddelenie cestujúcich v súlade so schengenskými požiadavkami. Taktiež je vybudovaná prístavba príletovej haly a systém detekcie výbušnín (EDS). Na letisku Košice budú k  1.  apríla  2007 vykonané všetky požadované stavebné úpravy. Schengenské opatrenia na letisku Poprad - Tatry budú zabezpečené vhodnými organizačnými opatreniami tak, aby nedošlo k prípadnému premiešaniu cestujúcich na vnútroštátnych a medzinárodných letoch (zabezpečenie, aby nedochádzalo k vybavovaniu viacerých letov súčasne), prípadne realizáciou menších stavebných úprav.

•	Vybudovať na letisku M. R. Štefánika, Bratislava a na letisku Poprad - Tatry priestory pre umiestnenie cudzincov, ktorým bol odoprený vstup na územie Slovenskej republiky
Termín: priebežne ku dňu vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru
Gestor: MDPaT SR

Stav plnenia:
Úloha sa plní priebežne.
V súčasnosti Letisko M. R. Štefánika rekonštruuje budovu starého Carga, ktorá bude prestavaná na prevádzkový objekt, kde budú okrem iného vyčlenené priestory pre dočasné umiestnenie cudzincov, ktorým bol odopretý vstup na územie Slovenskej republiky. Na letisku Poprad – Tatry je vytvorený jeden priestor  pre cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie Slovenskej republiky. 

•	Sprístupniť elektronický katalóg dokladov pre príslušné pracoviská  PZ;  
Termín: 1. januára 2005  
Gestor: MV SR 

Stav plnenia: 
Úloha bola splnená.
Manuál cestovných dokladov všetkých štátov sa postupne spracováva vo forme elektronického katalógu IS FADO, ktorý je sprístupnený prostredníctvom siete MVNET na všetky hraničné priechody v rámci republiky. „Ostrá“ prevádzka IS FADO bola spustená v januári 2005 a v súčasnosti sa realizujú úlohy na spustenie nadnárodného IS FADO s prepojením na centrálu v Bruseli. Z dôvodu, že bezpečnostná akreditačná autorita Generálneho sekretariátu Rady EÚ doposiaľ nedostala od všetkých národných bezpečnostných autorít jednotlivých členských krajín vyhlásenie o zhode (Statements of compliance) ako základného predpokladu spustenia IS FADO, bol konečný dátum uvedenia IS FADO do prevádzky presunutý na neurčito.Manuál cestovných dokladov štátov sveta IS FADO poskytuje možnosť ich prezerania, možnosť zobrazenia a popisu ich základných ochranných prvkov a je priebežne doplňovaný o nové vzory cestovných dokladov. Po spustení prevádzky od januára 2005 je k dispozícii určeným útvarom PZ.

•	Zabezpečiť dostatočné personálne obsadenie pri vykonávaní kontrol medzinárodných vlakov na železničných hraničných  priechodoch na štátnej hranici s Ukrajinou; 
	Termín plnenia: ku dňu vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru
	Gestor: MV SR

V súlade s procesom personálneho dobudovania hraničnej polície opísanej vyššie v rámci časti    „Organizácia a štruktúra služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície“.

•	Zabezpečiť ochranu „zelenej” hranice frekvenciou a hustotou kontrol, personálnym obsadením hraničnej polície a vybavením technickými prostriedkami podľa  schengenských  štandardov;
Termín plnenia: 	I. fáza do 1. mája 2004
     			II. fáza ku dňu vstupu Slovenskej republiky do schengenského priestoru
Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Úloha sa plní priebežne.
K 1. januáru 2006 boli personálne posilnené oddelenia hraničnej kontroly v pôsobnosti riaditeľstva HP Sobrance. Schválený systém komplexného zabezpečenia technickej a fyzickej ochrany štátnej ochrany Slovenskej republiky s Ukrajinou sa priebežne realizuje. V súčasnosti nie je proces ukončený. Bližšie je opísaný v časti stav plnenia v rámci podkapitoly „Prekračovanie vonkajších hraníc“.

•	Vybudovať priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska M.R. Štefánika Bratislava, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu.
      Termín plnenia:  december 2007
      Gestor: MDPaT SR
  
	Stav plnenia:
	Letisko M. R. Štefánika Bratislava V rámci  terminálu ešte nie sú vybudované priestory pre cudzincov, ktorým bol odopretý vstup na územie SR.. Okrem týchto priestorov je nevyhnutné vybudovať aj priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu. Žiadatelia o azyl nemôžu byť v priestoroch letiska umiestňovaní spoločne s cudzincami, ktorí nespĺňajú podmienky na vstup na územie SR, ale nepožiadali o azyl.  Rokovanie so zástupcami letiska M. R. Štefánika k vybudovaniu požadovaných priestorov pre prijímacie centrum v tranzitnom priestore letiska bolo uskutočnené dňa 23. marca 2006, na ktorom bol daný prísľub umiestnenia prijímacieho centra v rekonštruovanom administratívno-prevádzkovom objekte a oddychová zóna bude umiestnená v hospodárskej časti letiska. Ponúkané priestory vyhovujú priestorovou kapacitou, vybavenosťou i svojím umiestnením v tranzitnom priestore letiska. Termín odovzdania sa predpokladá do konca roka 2006. V súčasnosti prebieha rokovanie zástupcov migračného úradu MV SR a Letiska  M. R. Štefánika o uzatvorení zmluvného vzťahu, ktorým bude zabezpečené zriadenie prijímacieho centra po stránke technickej. Organizačne zabezpečí prijímacie centrum migračný úrad MV SR v priestoroch pridelených Letiskom M. R. Štefánika. Realizácia príjmu žiadateľov o azyl ako i správneho konania bude zabezpečená priamo v priestoroch letiska, žiadatelia  ostanú v tranzitnom priestore letiska (dublinské prípady a skrátené konanie). V ostatných prípadoch budú žiadatelia o udelenie azylu presunutí do záchytného tábora Rohovce, prípadne do útvaru policajného zaistenia Medveďov  (ak UHCP PPZ bude vykonávať zaistenie). Úlohy vyplývajúce z azylového konania budú zabezpečované v zmysle § 4 ods. 3 zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov  rozhodovačmi migračného úradu MV SR.
 
Letisko Košice V roku 2001 bola začatá výstavba nového terminálu, v priestoroch terminálu je vybudovaný priestor na umiestnenie cudzincov, ktorým bol odopretý vstup na územie Slovenskej republiky.Okrem týchto priestorov je nevyhnutné vybudovať priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu.Rokovanie so zástupcami Letiska Košice k vybudovaniu požadovaných priestorov pre prijímacie centrum v tranzitnom priestore letiska bolo uskutočnené dňa 11. apríla 2006, na ktorom boli ponúknuté priestory v tranzitnom priestore letiska. Tieto priestory bude potrebné technicky prispôsobiť pre činnosť migračného úradu MV SR, ktorý bude v týchto priestoroch vykonávať iba základné činnosti azylovej procedúry. Tí žiadatelia o udelenie azylu, ktorí splnia prvotné podmienky na začatie azylovej procedúry, budú presunutí do záchytného tábora v Humennom (do vymedzeného priestoru v rámci azylového zariadenia), kde bude prebiehať azylové konanie v zmysle § 4 ods. 3 zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Cudzincov, ktorí nebudú spĺňať podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, alebo tí, ktorí nepožiadajú o udelenie azylu,  budú vrátení prepravcom späť do krajiny pôvodu.V súčasnosti prebieha rokovanie zástupcov migračného úradu MV SR a Letiska Košice o uzatvorení zmluvného vzťahu, ktorým bude zabezpečené vytvorenie prijímacieho centra.

Letisko Poprad – Tatry  V termináli do súčasnej doby nie sú vybudované priestory pre cudzincov, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie Slovenskej republiky a priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu.Rokovanie so zástupcami letiska Poprad - Tatry k vybudovaniu požadovaných priestorov pre prijímacie centrum v tranzitnom priestore letiska bolo uskutočnené dňa 6. apríla 2006, na ktorom boli ponúknuté priestory priamo v odbavovacej budove. Tieto priestory bude potrebné technicky prispôsobiť pre činnosť migračného úradu MV SR, ktorý bude v týchto priestoroch vykonávať základné činnosti azylového konania. Tí žiadatelia o udelenie azylu, ktorí spĺňajú prvotné podmienky pre začatie azylovej procedúry, budú po vypočutí presunutí do záchytného tábora vo Vlachoch  (do vymedzeného priestoru v rámci azylového zariadenia), kde bude prebiehať azylové konanie v zmysle § 4 ods. 3 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Cudzincov, ktorí nebudú spĺňať podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, alebo tí, ktorí nepožiadajú o udelenie azylu, budú vrátení prepravcom späť do krajiny pôvodu.V súčasnosti prebieha rokovanie migračného úradu MV SR s Letiskom Poprad – Tatry o uzatvorení zmluvného vzťahu, ktorým bude zabezpečené vytvorenie prijímacieho centra.

4. Vnútorné záležitosti na území Slovenskej republiky

Pobyt na území Slovenskej republiky

Národnou radou Slovenskej republiky bol dňa 26. februára 2005 schválený zákon č. 69/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 Doterajšia právna úprava v zákone č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o pobyte cudzincov”) umožňovala udeliť povolenie na prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny cudzincom najskôr po jednom roku trvania pobytu cudzinca s povolením na pobyt, ak jeho ďalší pobyt mal trvať najmenej dva roky, s výnimkou cudzincov s povolením na prechodný pobyt na účel štúdia, činnosti podľa osobitných programov alebo na účel zamestnania vyššie postavených zamestnancov právnickej osoby alebo na účel plnenia služobných povinností civilnými zložkami ozbrojených síl alebo ak ide o cudzinca, ktorý má právo na pobyt na základe medzinárodnej zmluvy alebo ak je to v záujme Slovenskej republiky. 
Zákon o pobyte cudzincov novelou č. 69/2005 Z. z. s účinnosťou od 1. mája 2005 umožnil manželovi a dieťaťu mladšiemu ako 21 rokov cudzinca, ktorý zastupuje alebo pracuje pre zahraničného investora v Slovenskej republike a zároveň je občanom členského štátu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, podať žiadosť o udelenie povolenia na prechodný pobyt osobne aj na policajnom útvare v Slovenskej republike.
V súčasnosti bola do legislatívneho procesu predložená novela zákona o pobyte cudzincov v súvislosti s transpozíciou nasledovných smerníc:
-	Smernica Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 o osobitnom postupe prijímania príslušníkov tretích  krajín na účely vedeckého výskumu,
-	Smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby 3. smernica Rady 2004/81/ES o povoleniach na trvalý pobyt vydávaných štátnym príslušníkom 3 krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo, ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi.
-	Nariadenia EP a R (ES) č. 562/2006 (kódex schengenských hraníc),
-	Nariadenia Rady (ES) č. 415/2003 z 27. decembra  2003 o udeľovaní víz na hraniciach vrátane udeľovania týchto víz námorníkom na ceste. 
Doterajšia právna úprava  zákona o pobyte cudzincov prevzala ku dňu vstupu Slovenskej republiky do EÚ príslušnú časť acquis upravujúcu voľný pohyb osôb. Návrhom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o pobyte cudzincov, sa sleduje cieľ transponovať nové právne predpisy EÚ. 
Novela zákona o pobyte cudzincov bola pripravená v súlade s článkom 18 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva hovoriacom o  právach občanov EÚ ”slobodne sa pohybovať a zdržiavať sa na území členských štátov s výhradou obmedzení a podmienok ustanovených v tejto zmluve a v predpisoch prijatých na jej  vykonávanie.” 
V záujme uplatňovania práva na slobodný pohyb sa oslobodzujú od vízovej povinnosti pri vstupe na územie Slovenskej republiky cudzinci, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Európskeho hospodárskeho priestoru alebo Švajčiarska za podmienky, že vlastnia pobytový preukaz vydaný niektorým zo štátov Európskeho hospodárskeho priestoru alebo Švajčiarska. Zároveň sa navrhuje oslobodiť od vízovej povinnosti cudzincov, ktorí majú povolený dlhodobý pobyt v niektorom zo štátov európskeho hospodárskeho priestoru.
Taktiež sa sprísňujú podmienky, za ktorých možno občanovi európskeho hospodárskeho priestoru odoprieť vstup na územie Slovenskej republiky, a to len z dôvodu, že je nežiaducou osobou, existuje dôvodné podozrenie, že ohrozí bezpečnosť štátu, verejný poriadok alebo je to potrebné pre ochranu verejného zdravia, alebo sa nemôže preukázať cestovným dokladom, alebo nemá vízum, ak sa vyžaduje. Príslušník PZ umožní vstup cudzincovi s povolením na trvalý pobyt alebo prechodný pobyt, aj keď časová platnosť cestovného dokladu uplynula alebo ho stratil v cudzine.
Pri vypracovaní novely zákona o pobyte cudzincov boli zohľadnené  práva rodinných príslušníkov občanov EÚ bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť. Rozširuje sa okruh rodinných príslušníkov, ktorí nie sú občanmi EÚ. Rodinní príslušníci ako aj samotní občania EÚ sa však nesmú stať záťažou pre systém sociálneho zabezpečenia Slovenskej republiky. 
Na rozdiel od platnej právnej úpravy sa trvalý pobyt občana EÚ a jeho rodinného príslušníka  rozdeľuje na dve časti. Doba platnosti prvého povolenia na trvalý pobyt sa navrhuje na  päť rokov a doba platnosti ďalšieho povolenia na neobmedzený čas. Toto rozdelenie vyplýva z toho, že nárok na trvalý pobyt v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 má občan EÚ po uplynutí piatich rokov pobytu na území Slovenskej republiky. Takýto občan môže byť vyhostený z územia Slovenskej republiky len z vážnych dôvodov ohrozenia bezpečnosti štátu, verejného poriadku alebo verejného zdravia. V prípade, že nastanú prípady taxatívne uvedené v návrhu zákona, môžu získať toto právo aj pred uplynutím piatich rokov. 
Aby občania EÚ mohli čo najlepšie  uplatňovať svoje právo voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, nebudú mať po schválení navrhovanej novely zákona o pobyte cudzincov povinnosť prihlásiť sa na trvalý pobyt na území Slovenskej republiky ale budú sa mať možnosť slobodne rozhodnúť, či využijú svoje právo získať pobytový preukaz.  
Novelou zákona o pobyte cudzincov sa skracuje v súlade so Smernicou Rady 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom obdobie desať rokov na obdobie päť rokov, keď môže cudzinec, ktorý sa zdržiava na území Slovenskej republiky najmenej päť rokov na účel zamestnania alebo podnikania a jeho rodinný príslušník,  požiadať o ďalšie povolenie na trvalý pobyt na neobmedzený čas. K získaniu tohto pobytu je štátny príslušník tretieho štátu povinný preukázať, že má postačujúce zdroje a zdravotné poistenie, aby sa nestal záťažou pre systém sociálneho zabezpečenia. Títo cudzinci požívajú zvýšenú ochranu proti vyhosteniu a majú právo na pobyt aj v inom členskom  štáte EÚ ako v tom, v ktorom im bolo toto právo priznané. 

Neoprávnený pobyt na území Slovenskej republiky za polroky 2005 a 2006

Údaje o neoprávnenom pobyte cudzincov na území Slovenskej republiky sa začali samostatne sledovať od začiatku roka 2004. Do tohto roku boli údaje vykazované spoločne s údajmi o nedovolenom prekročení štátnej hranice Slovenskej republiky.  

Motív neoprávneného pobytu na území Slovenskej republiky v polroku 2005 a 2006

Motív	2005	2006	
Žiadosť o azyl	285	526	
Návrat domov	54	206	
 Návšteva	6	1	
Práca	80	52	
Tranzit	223	424	
Turistika	75	1	
Zablúdenie	0	1	
nezistené	0	7	
Celkový súčet	723	1218	

Neoprávnený pobyt na území Slovenskej republiky podľa štátnej príslušnosti
 za polroky 2005 a 2006

	Neoprávnený pobyt	
Štátna príslušnosť	2005	Štátna príslušnosť	2006	
				
Ukrajina	187	Ukrajina	338	
Rusko	104	India	260	
India	71	Moldavsko	162	
Gruzínsko	70	Rusko	79	
Moldavsko	69	Bulharsko	64	

Dynamika podielu zistených neoprávnených pobytov na celkovej migrácii po mesiacoch

2005	I.	II.	III.	IV.	V.	VI.	Spolu	
Celkom	399	247	355	519	591	650	2761	
N.  pobyt	47	37	66	118	141	314	723	
%	12	15	19	23	24	48	26	
2006	I.	II.	III.	IV.	*V.	VI.	Spolu	
Celkom	404	217	261	450	750	692	2774	
N. pobyt	191	83	116	209	348	271	1218	
%	47	38	44	46	46	35	44	

Odhliadnuc od občanov Ukrajiny, ktorí sa na území SR zdržiavajú neoprávnene, nad rámec doby stanovenej vízom SR, vysoký percentuálny podiel zistených neoprávnených pobytov cudzincov na území SR svedčí o rezervách v  ochrane štátnej hranice.

Nedovolené prekročenie
	
Neoprávnený pobyt
	
Spolu	Recidíva	Spolu	Recidíva	
1556	133	1218	194	

Pri nedovolených prekročeniach štátnej hranice je recidíva 8,5 % a pri neoprávnenom pobyte je 15,9 %. Z uvedených údajov je zrejmé, že recidíva má pri celkovej nelegálnej migrácii na území Slovenskej republiky zanedbateľný význam.

Opatrenia potrebné na implementáciu

•	upraviť podmienky vstupu a pobytu cudzincov podliehajúcich vízovej povinnosti v rámci novelizácie zákona č. 48/2002  o pobyte cudzincov Z. z. v znení neskorších predpisov (19, 20)
Termín plnenia: po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru
Gestor: MV SR
	      
Vyššie uvedené opatrenie vyplynulo vyplýva z ustanovení článkov 19 a 20 Schengenského dohovoru, ktoré nie sú zahrnuté do Schengenského acquis I. kategórie, takže táto úloha bude aktuálna až dňom vstupu Slovenskej republiky do Schengenu. V súčasnosti sa od cudzincov podliehajúcich vízovej povinnosti vyžaduje pri vstupe na územie Slovenskej republiky vízum Slovenskej republiky. Pre vstup a pobyt na území Slovenskej republiky nepostačuje jednotné  Schengenské vízum. Slovenské vízum sa nevyžaduje od školákov cestujúcich v rámci školských exkurzíí a splňujúcich ustanovenia rozhodnutia Rady z 30. decembra 1994 o jednotnej akcii prijatej Radou EÚ na základe článku K.3. ods. 2 písm. b) zmluvy o EÚ týkajúce sa možností cestovania školákov z tretích krajín s bydliskom v členskom štáte (94/795/JHA).

Ochrana osobných údajov

Spracúvanie osobných údajov v policajných IS do 31. augusta 2002

	Na základe záverov misie EK, ktorá monitorovala situáciu v oblasti spracovania osobných údajov v policajných informačných systémoch, sa Slovenská republika zaviazala zabezpečiť ochranu osobných údajov v policajných informačných systémoch a zvýšiť nezávislosť a kompetencie dozorného orgánu do 1. januára 2003. Obidve podmienky boli splnené.
	Zákonom č. 490/2001 Z. z. sa novelizoval zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. K najvýznamnejším zmenám, ktoré táto novela priniesla bolo:

a) rozšírenie kontrolných kompetencií štátneho dozoru nad ochranou osobných údajov v informačných systémoch (ustanovených zákonom č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch) aj na osobné údaje v informačných systémoch Policajnom zbore,
b)  rozšírenie a doplnenie pôvodného § 69 o ďalšie ustanovenia upravujúce spracovanie osobných údajov v policajných informačných systémoch v súlade so zásadami uvedenými v odporúčaní RE R(87).

	Údaje v informačných systémoch MV SR boli zhromažďované, spracovávané a používané v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a internými predpismi o ochrane údajov. V nadväznosti na citovanú novelu zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, MV SR vydalo dňa 13. februára  2002 nariadenie ministra vnútra č.7/2002 o zásadách ochrany osobných údajov v policajných informačných systémoch (ďalej len „nariadenie ministra vnútra č.7/2002“). Tento interný predpis špecifikuje kvalitu údajov, spracovávanie, uchovávanie, prístup a poskytovanie údajov z policajných informačných systémov, ako aj spoluprácu PZ pri kontrolnej činnosti zo strany nezávislého dozorného orgánu. 

 Právny rámec spracúvania osobných údajov v Slovenskej republike od 1. septembra 2002

	V súvislosti s článkom 117 Schengenského dohovoru ochrana súkromia dotknutých osôb pri automatizovanom spracúvaní  osobných údajov zmluvných strán Schensgenského dohovoru je realizovaná v súlade so zásadami Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov č. 108 z 28. januára 1981 a odporúčaním R (87)15 výboru ministrov Rady Európy upravujúcim používanie osobných údajov v oblasti polície. 

     Právny rámec spracovania osobných údajov v avizovanom období spoluvytvárajú medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná a domáca (národná) legislatíva.
V prvom prípade ide o ”dodatkový protokol” k Dohovoru Rady Európy č. 108 z 28. januára 1981 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov týkajúcom sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov. Táto medzinárodná zmluva nadobudla pre Slovenskú republiku platnosť podľa článku 22 bod 2 dohovoru č. 108/1981 ETS  dňa 1. júla 2004. Citovaný Dodatkový protokol k dohovoru RE 108 rovnako ako Smernica Európskeho parlamentu a  Rady 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (ďalej ako „smernica 95/46/ES“)  vo svojich ustanoveniach vyžaduje „úplnú nezávislosť“ dozorného orgánu a jeho vybavenie „vyšetrovacími a intervenčnými právomocami  pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov.
	V druhom prípade ide o zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť dňom 1. septembra 2002. Zákon novo upravuje ochranu osobných údajov fyzických osôb, zásady spracúvania osobných údajov, povinnosti prevádzkovateľov informačných systémov, zriadenie, postavenie a pôsobnosť Úradu na ochranu osobných údajov SR.
K oblastiam, v ktorých táto  právna úprava priniesla zmeny, patria najmä:
•	postavenie a výkon dozoru nad ochranou osobných údajov. Zriadením samostatného Úradu na ochranu osobných údajov  SR ako orgánu štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou, sa Slovenská republika dostáva na úroveň, ktorá je bežná v krajinách Európy. Zároveň to znamená zvýšenie právomocí úradu a samostatné rozhodovanie pri ukladaní sankcií za porušenie povinností uložených   zákonom.
•	zjednodušenie centrálnej registrácie informačných systémov a zavedenie povinnosti evidencie tých informačných systémov, ktoré nepodliehajú registrácii priamo u prevádzkovateľov,
•	podmienky cezhraničného toku údajov. Zákon reaguje prechodným ustanovením na vstup Slovenskej republiky do EÚ tak, že niektoré ustanovenia obmedzujúce cezhraničný tok údajov sa prestanú používať vo vzťahu k členským krajinám EÚ. Uvedená oblasť je aktuálna pri poskytovaní informácií o osobách ilegálne prekračujúcich schengenskú hranicu ostatným členským krajinám,
•	spracúvanie biometrických osobných údajov a údajov o psychickej identite osôb; ich zaradenie do osobitných kategórií osobných údajov (odtlačok prsta, dlane, DNA analýza ),   
•	zvýšenie práv dotknutých osôb vo vzťahu k prevádzkovateľom, pri získavaní odpisu ich osobných údajov, 
•	povinnosť prevádzkovateľov vypracúvať bezpečnostné projekty informačných systémov, prípadne si k týmto projektom dať vypracovať nezávislý bezpečnostný audit,
•	získavanie osobných údajov kopírovaním úradných dokladov,
•	zaradenie všeobecného identifikátora fyzických osôb (rodného čísla) do osobitných kategórií osobných údajov a zákaz jeho zverejňovania a pod.

Na zmeny, ktoré nová právna úprava prináša, reagovalo aj MV SR, ktoré  nariadením ministra vnútra SR č. 11/2003 o ochrane osobných údajov v informačných systémoch PZ  vydaným dňa 6. 2. 2003 zrušilo doposiaľ platné nariadenie ministra vnútra č.7/2002.   

Právny rámec spracúvania osobných údajov v Slovenskej republike od 1. mája  2005 

S účinnosťou od 1. mája 2005  je spracovanie osobných údajov v Slovenskej republike upravené zákonom číslo 90/2005 Z. z. (ďalej ako „euronovela“). Zámerom euronovely (t. j. zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov) bolo vyrovnať sa najmä s obsahom hodnotiacej správy Európskej komisie z novembra 2003, kde sa v oblasti ochrany osobných údajov požadovalo úplné zosúladenie zákona o ochrane osobných údajov so Smernicou 95/46/ES.

Hlavné princípy novej právnej úpravy sa týkajú :

-	spresnenia niektorých pojmov a zavedenie nových pojmov korešpondujúcich s obsahom smernice 95/46/ES,
-	aplikácia článkov dohovoru RE 108 a odporúčaní Rady Európy vydaných pre oblasť ochrany osobných údajov,
-	spresnenie a sprehľadnenie základných povinností prevádzkovateľov,
-	obmedzenie registrácie informačných systémov v kontexte posilnenia postavenia písomne poverenej zodpovednej osoby v súlade so smernicou 95/46/ES,
-	zavedenie osobitnej registrácie pre niektoré rizikové spracovateľské operácie v súlade so smernicou 95/46/ES,
-	spresnenie procesu konania a prijímania oznámení fyzických osôb,
-	upresnenie ustanovení týkajúcich sa cezhraničného toku osobných údajov do tretích krajín a prenosu v rámci členských štátov EÚ.

Pre MV SR ako prevádzkovateľa policajných informačných systémov,  a teda aj národnej časti Schengenského informačného systému vyplýva z novej právnej úpravy – euronovely, viacero povinností konkretizovaných v opatreniach potrebných na implementáciu zásad ochrany osobných údajov a ich uvedenia do bežného života.  

Opatrenia potrebné na implementáciu:

Na implementáciu princípov ochrany osobných údajov vyplývajúcich tak z vyššie uvedených  medzinárodných zmlúv (Dohovor RE č. 108/1981 a jeho dodatkového protokolu, Smernica 95/46ES), z odporúčania RE č. 87/15 - súčasne platného právneho predpisu (v znení euronovely) zákona č. 428/2002 Z. z. ako aj zo záverov Správy vypracovanej skupinou expertov, ktorá v dňoch 2. – 4. februára 2006 vykonala hodnotenie Slovenskej republiky v súlade s programom SCHEVAL – za oblasť ochrany osobných údajov je potrebné prijať nasledovné opatrenia súvisiace s tvorbou, prevádzkou a využívaním  N SIS:

1.	V súlade so závermi hodnotiacej správy SCHEVAL, vykonať novelu zákona č. 171/1993 Z. z., osobitne
•	špecifikovať postavenie a kompetencie prevádzkovateľa SIS,
•	upraviť poskytovanie a sprístupňovanie údajov používateľom SIS,
•	stanoviť postupy pri poskytovaní informácií dotknutým osobám
Termín plnenia: 31. decembra 2006
Gestor: MV SR
 
2.	Zapracovať požiadavky pre prevádzkovateľa N SIS, ktoré vyplynuli z euronovely zákona č. 428/2002 Z. z. do interného predpisu-nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky upravujúceho spracúvanie osobných údajov pri využívaní N SIS, ktorý ustanoví oprávnenia, postupy a zodpovednosť príslušných zamestnancov prevádzkovateľa SIS počas prevádzky a využívania N SIS a národného úradu SIRENE ako aj povinnosti používateľov SIS a zohľadní tiež postupy pri uplatňovaní práv dotknutých osôb podľa článkov 109 a 110 Dohovoru o SIS .
Termín plnenia: 31. októbra  2007
Gestor: MV SR
	
3.	Podľa § 19  euronovely poveriť zodpovednú osobu  alebo viaceré zodpovedné osoby, ktoré dozerajú na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov v N SIS a informovať o tom Úrad na ochranu osobných údajov SR. (V rámci ÚMPS P PZ pre pracoviská N SIS a SIRENE). 
Termín: 31. augusta 2007
Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Dňa 19. mája  2006 bola podpísaná zmluva s dodávateľom Projektu národného komunikačného rozhrania pre Schengenský informačný systém s termínom ukončenia do 16. augusta. 2007. Po ukončení projektu a príprave na prevádzku Schengenského informačného systému a informačného systému SIRENE bude gestorom týchto informačných systémov písomne poverená zodpovedná osoba   zmysle § 19 zákona č. 428/2002 o ochrane osobných údajov v z. n. p. a v zmysle nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky            č. 82/2005.	

4.	Podľa § 15 euronovely prijať primerané  technické, organizačné a personálne opatrenia zodpovedajúce spôsobu spracúvania osobných údajov v N  SIS a SIRENE.
Termín plnenia: 31. decembra 2007
Gestor: MV SR

Stav plnenia:
Prevádzkovateľ Schengenského informačného systému a informačného systému SIRENE prijme primerané technické, organizačné a personálne opatrenia na zabezpečenie bezpečnosti osobných údajov v týchto informačných systémoch vo forme bezpečnostného projektu v zmysle § 15 a 16 zákona č. 428/2002 o ochrane osobných údajov v z. n. p. a v zmysle nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky č. 82/2005.

5.	Odborne vyškoliť  zamestnancov N SIS a SIRENE poverených dohľadom nad ochranou osobných údajov (§ 19 euronovely) ako aj poučiť oprávnené osoby (§ 17 euronovely) a  oboznámiť ich s  povinnosťami a zodpovednosťou  vyplývajúcou z citovanej právnej úpravy  ako aj medzinárodných zmlúv, týkajúcich sa predmetnej oblasti (Dohovoru o Schengenskom informačnom systéme), ktorými je Slovenská republika viazaná.
Termín plnenia: 31. decembra 2005
Gestor: Úrad na ochranu osobných údajov

Stav plnenia:
Úloha bola splnená.
V decembri 2005 Úrad na ochranu osobných údajov SR v súčinnosti s Úradom kontroly ministra vnútra vykonal školenie pre zamestnancov P PZ ako aj vybraných zamestnancov vybraných rezortov, na ktorom ich oboznámil so zásadami spracúvania osobných údajov v policajných informačných systémoch, s povinnosťami prevádzkovateľov IS a oprávnených osôb v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z.. Vo februári 2006 Úrad zorganizoval s finančným príspevkom EK, pre vybraných zamestnancov ÚMPS P PZ dvojdňový seminár z oblasti legislatívy EÚ upravujúcej spracovanie osobných údajov v treťom pilieri. Na seminári prednášali experti z Holandska, Belgicka a Rakúska.

6.	Na základe požiadavky MV SR sa ukazuje potreba oboznámiť príslušníkov PZ (3 až 5 tisíc policajtov) so zásadami ochrany osobných údajov (§ 17 euronovely) a pripraviť ich na zákonné postupy pri nakladaní s osobnými údajmi v súvislosti s používaním SIS. Rovnaká požiadavka sa týka vybraných zamestnancov relevantných ústredných orgánov štátnej správy – externých používateľov SIS. Školenia sa budú periodicky  opakovať. Realizácia tejto úlohy prebehne v dvoch etapách:
a)  Vyškolenie lektorov (cca 80 – 100 zamestnancov MV SR). Cieľom tejto etapy je oboznámiť lektorov s právami, povinnosťami a zodpovednosťou prevádzkovateľov IS a oprávnených osôb (používateľov SIS) vyplývajúcich z národnej legislatívy (ústavy SR, euronovely, zákona č. 171/1993 Z. z., interných nariadení ministra vnútra upravujúcich postupy pri spracúvaní osobných údajov v policajných IS a pod.) ako aj legislatívy EU v oblasti ochrany osobných údajov a medzinárodných zmlúv týkajúcich sa predmetnej oblasti (Dohovoru o Schengenskom IS, VIS), ktorými je Slovenská republika viazaná.
      Termín plnenia: 31. decembra  2006
      Gestor: Úrad na ochranu osobných údajov SR v súčinnosti ÚMPS P PZ a Úrad kontroly  ministra vnútra SR
b) Vyškolenie používateľov (príslušníkov PZ) a externých používateľov SIS lektormi (školenia sa budú periodicky opakovať). Cieľom je oboznámiť policajtov ako aj externých používateľov SIS s problematikou ochrany osobných údajov a pripraviť ich na výkon úloh súvisiacich so zavedením Schengenského dohovoru.
      Termín plnenia: 31. decembra 2006
          Gestor: MV SR (ÚMPS P PZ + vyškolení lektori) Za zabezpečenie účasti zamestnancov    externých používateľov zodpovedajú príslušné ministerstvá (MF, MS, MDPaT, GP, MZV)

7.  V nadväznosti na závery hodnotiacej misie SCHEVAL, články 111 a 114 Dohovoru o SIS,              (ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 16. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie BENELUX, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach) vykonať   novelu nariadenia ministra vnútra č. 82/2005 a uviesť do súladu osobitne článok 15 (úlohy úradu kontroly ministra vnútra SR – interná kontrola informačných systémov MV SR a prešetrovanie sťažností dotknutých osôb v súvislosti s uplatňovaním svojich práv) s § 19 euronovely zákona č. 428/2002 Z. z..
	Termín plnenia: 31. decembra 2006
      Gestor: Úrad kontroly ministra vnútra SR

8.  Zabezpečiť účasť zamestnancov poverených plnením úloh rezortov súvisiacich so zavedením Schengenského dohovoru v SR a využívaním Schengenského informačného systému na školeniach ohľadom ich povinností a zodpovednosťou vyplývajúcou zo zákona č. 428/2002 Z. z. ako aj medzinárodných zmlúv (osobitne týkajúcich sa predmetnej oblasti), ktorými je Slovenská republika viazaná.
	Termín: od novembra 2006 do 31.  marca 2007
	Gestor: príslušné ÚOŠS (MF SR, MS SR MDPaT, GP a MZV SR)

9.  Uplatňovanie práv dotknutých osôb – WWW stránky MV SR a MZV SR. Vypracovať a zaradiť na www stránky MV SR a MZV SR časti, ktoré budú informovať občanov o postupe dotknutých osôb pri uplatňovaní svojich práv ako aj povinností prevádzkovateľov IS v zmysle článkov 109 až 111 Dohovoru o SIS (ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 16. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie BENELUX, Spolkovej republiky Nemecko a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach) v súlade s novým ustanovením § 69 c zákona č. 171/1993 Z. z.
	Termín plnenia: 31. decembra 2006
	Gestor: MV SR, MZV SR

10. Informačná kampaň.
	V súvislosti so zavedením a sprevádzkovaním SIS pripraviť a realizovať informačnú kampaň, cieľom ktorej bude informovať občanov o ich právach a povinnostiach vyplývajúcich z rozšíreného schengenského priestoru (pohyb v rámci vnútorného priestoru, prekračovanie vonkajších hraníc). Súčasťou tejto kampane by mali byť tiež informácie o povinnostiach a právach občanov v súvislosti so spracúvaním ich osobných údajov.
	Termín plnenia: do zavedenia SIS
	Gestor: MV SR 

11. Personálne a finančné požiadavky. Úradu na ochranu osobných údajov v súvislosti so zavedením Schengenského informačného systému, v zmysle uznesenia vlády č. 558 z 21. júna 2006.V nadväznosti na zabezpečenie úloh vyplývajúcich  z opatrení potrebných na implementáciu Schengenského informačného systému a Národnej ústredne SIRENE ako aj z opatrení potrebných  na implementáciu zásad spracúvania osobných údajov v policajných IS a v Schengenskom informačnom systéme a reálneho uplatňovania zákona č. 428/2002 Z. z. v praxi, t. j. plnenia kontrolných, inšpekčných, legislatívnych, odvolacích a konzultačných činností v Slovenskej republike a v zahraničí, ktoré je úrad v súvislosti s článkami 109, 111, 114 a 115 dohovoru povinný zabezpečovať – vyplynú nasledovné požiadavky na štátny rozpočet od roku 2007:
a)	v personálnej oblasti – zvýšenie o päť štátnozamestnaneckých miest,
b)	vo finančnej oblasti – zvýšenie rozpočtových prostriedkov úradu od roku 2007 o čiastku 3,22 mil. Sk, z toho na krytie mzdových nákladov o čiastku 1,8 mil. Sk a na krytie prevádzkových nákladov o čiastku 1,42 mil Sk.
	Termín plnenia: k 1. januáru 2007
	Gestor: Úrad vlády SR, Úrad na ochranu osobných údajov

Záver 

V čl. 2.1 Schengenského dohovoru je zakotvený jeho hlavný princíp, ktorý spočíva v tom, že vnútorné hranice môžu byť prekračované na ktoromkoľvek mieste bez vykonávania kontroly osôb. Aplikácia tohto princípu teda predpokladá odstránenie hraničných kontrol. Vo vnútri schengenského priestoru sa princíp voľného pohybu osôb uplatňuje vo vzťahu  ku každému občanovi, ktorý legálne prekročil schengenské hranice bez ohľadu na to, z akej krajiny pochádza.
Štáty V4 sa snažia veľmi úzko spolupracovať pri príprave na začlenenie sa do schengenského priestoru. Ministri vnútra krajín V4 prehlásili, že z ich pohľadu je záväzný termín plného začlenenia do schengenskej spolupráce október 2007. 
Slovenská republika susedí s jedným tzv. schengenským štátom (Rakúska republika), tromi novými členskými štátmi EÚ (Česká republika, Poľská republika a Maďarská republika) a jedným tretím štátom (Ukrajinou). Táto geografická poloha určuje Slovenskej republike jej strategický význam vo vzťahu k pričleňovaniu sa k priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.