Vyhodnotenie pripomienkového konania

Spôsob pripomienkového konania: 		Bežný (riadny) postup: 15 pracovných dní 	od 29. 9. 2008 do 17. 10. 2008	
Zoznam oslovených subjektov:	44	1.    Úrad vlády Slovenskej republiky
- Dušan Čaplovič - podpredseda vlády SR pre
vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti,
ľudské práva a menšiny 
2.    Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
3.    Ministerstvo financií Slovenskej republiky
4.    Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií
       Slovenskej republiky
5.    Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej
       republiky
6.    Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja
       Slovenskej republiky
7.    Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
8.    Ministerstvo obrany Slovenskej republiky
9.    Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej
       republiky
10.  Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej
       republiky
11.  Ministerstvo životného prostredia Slovenskej
       republiky
12.  Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
13.  Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
14.  Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
15.  Úrad vlády Slovenskej republiky – sekcia
       kontroly a boja proti korupcii
16.  Protimonopolný úrad Slovenskej republiky
17.  Štatistický úrad Slovenskej republiky
18.  Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej
        republiky
19.  Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky
20.  Úrad pre normalizáciu, metrológiu 
        a skúšobníctvo Slovenskej republiky
21.  Úrad pre verejné obstarávanie
22.  Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej
       republiky
23.  Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej 
       republiky
24.  Slovenská informačná služba
25.  Národný bezpečnostný úrad
26.  Úrad vlády SR – sekcia vládnej legislatívy,
       odbor aproximácie práva
27.  Národná banka Slovenska
28.  Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky
29.  Najvyšší súd Slovenskej republiky
30.  Generálna prokuratúra Slovenskej republiky
31.  Fond národného majetku Slovenskej republiky
32.  Konfederácia odborových zväzov Slovenskej
       republiky
33. Nezávislé kresťanské odbory Slovenska
34.  Asociácia zamestnávateľských zväzov
       a združení Slovenskej republiky
35.  Sociálna poisťovňa
36.  Združenie miest a obcí na Slovensku
37.  Rada vlády Slovenskej republiky pre 
       problematiku občanov so zdravotným
       postihnutím
38.  Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny  SR
39.  Úrad na ochranu osobných údajov
40.  Republiková únia zamestnávateľov SR
41.  Jednota dôchodcov na Slovensku
42.  Slovenská akadémia vied – Jazykovedný ústav
       Ľ. Štúra
43.  Úrad pre reguláciu sieťových odvetví
44.  Asociácia organizácií zdravotne postihnutých
       občanov SR		
Počet pripomienkujúcich subjektov:	38	1.    Úrad vlády Slovenskej republiky
        - Dušan Čaplovič - podpredseda vlády SR pre
vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti,
ľudské práva a menšiny 
2.    Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
3.    Ministerstvo financií Slovenskej republiky
4.    Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií
       Slovenskej republiky
5.    Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej
       republiky
6.    Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja
       Slovenskej republiky
7.    Ministerstvo obrany Slovenskej republiky
8.    Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej
       republiky
9.    Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej
       republiky
10.  Ministerstvo životného prostredia Slovenskej
       republiky
11.  Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
12.  Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
13.  Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
14.  Úrad vlády Slovenskej republiky – sekcia
       kontroly a boja proti korupcii
15.  Protimonopolný úrad Slovenskej republiky
16.  Štatistický úrad Slovenskej republiky
17.  Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej
        republiky
18.  Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky
19.  Úrad pre normalizáciu, metrológiu 
        a skúšobníctvo Slovenskej republiky
20.  Úrad pre verejné obstarávanie
21.  Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej
       republiky
22.  Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej 
       republiky
23.  Národný bezpečnostný úrad
24.  Úrad vlády SR – sekcia vládnej legislatívy,
       odbor aproximácie práva
25.  Národná banka Slovenska
26.  Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky
27.  Generálna prokuratúra Slovenskej republiky
28.  Fond národného majetku Slovenskej republiky
29.  Konfederácia odborových zväzov Slovenskej
       republiky
30.  Asociácia zamestnávateľských zväzov
       a združení Slovenskej republiky
31.  Sociálna poisťovňa
32.  Združenie miest a obcí na Slovensku
33.  Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny  SR
34.  Úrad na ochranu osobných údajov
35.  Republiková únia zamestnávateľov SR
36.  Jednota dôchodcov na Slovensku
37.  Úrad pre reguláciu sieťových odvetví
38.  Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov SR	
Zaslali do stanoveného termínu:	37		
Zaslali po termíne:	1
		
Vôbec nezaslali:	6	
	
Subjekty, ktoré nemali pripomienky:	22	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky
Štatistický úrad Slovenskej republiky
Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky
Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky
Úrad pre verejné obstarávanie
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej  republiky
Národný bezpečnostný úrad
Národná banka Slovenska
Generálna prokuratúra Slovenskej republiky
Konfederácia odborových zväzov SR
Úrad pre reguláciu sieťových odvetví
Fond národného majetku Slovenskej republiky
Sociálna poisťovňa
Úrad na ochranu osobných údajov
Jednota dôchodcov na Slovensku	
Počet vznesených pripomienok:	60		
Hromadná pripomienka verejnosti:	2	Mimovládne organizácie (19 mimovládnych organizácií)	
Počet akceptovaných: 	50			
Počet akceptovaných, z toho počet zásadných pripomienok – ktoré subjekty:

Počet neakceptovaných, z toho počet zásadných pripomienok – ktoré subjekty:

Počet akceptovaných, z toho počet obyčajných pripomienok – ktoré subjekty:

Počet neakceptovaných, z toho počet obyčajných pripomienok – ktoré subjekty:	
1

4

50

10	
        Ministerstvo financií Slovenskej republiky

-	Republiková únia zamestnávateľov,
-	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR
-	Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov SR,
-	mimovládne organizácie

		
Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom)

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 23. 10. 2008 na Ministerstve práce sociálnych vecí a rodiny SR za predkladateľa bol prítomný zástupca generálneho riaditeľa sekcie medzinárodných vzťahov a za subjekty, ktoré vzniesli zásadné pripomienky – Republiková únia zamestnávateľov, Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov SR a mimovládne organizácie  poverení zástupcovia.	
Bolo potrebné vykonať	

Výsledkom a záverom rozporového konania bolo to, že materiál sa predloží na rokovanie vlády SR s rozporom.	
Počet odstránených pripomienok:	0			
Počet neodstránených pripomienok:	4			

Pripomienkujúci subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
Republiková únia zamestnávateľov

Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR

Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov SR

Ministerstvo financií SR

Mimovládne organizácie
(19 mimovládnych organizácií)

Konfederácia odborových zväzov
Slovenskej republiky

Združenie miest a obcí Slovenska

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky

Úrad vlády SR, ministerstvá a ostatné ústredné organy štátnej správy a ďalšie subjekty zúčastňujúce sa medzirezortného pripomienkového konania

Ministerstvo zahraničných vecí SR

Ministerstvo spravodlivosti SR

Úrad vlády SR – odbor vládnej agendy

Úrad vlády SR – sekcia vládnej legislatívy a odbor aproximácie práva

Úrad vlády SR – Dušan Čaplovič – podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky

Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	K podstate predkladaného materiálu

Zásadné pripomienky k podstate predkladaného materiálu RÚZ zásadne nesúhlasí s ratifikáciou Revidovanej európskej sociálnej charty najmä z nasledovných dôvodov: 
 
1.	Revidovaná charta je medzinárodnou zmluvou, ktorá má podľa Ústavy Slovenskej republiky prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky a jednotlivcom z nej vyplývajú práva priamo. Jej ratifikáciou by Slovenská republika  stratila autonómiu v oblasti národnej legislatívy, nakoľko by ju musela prispôsobovať požiadavkám tejto medzinárodnej zmluvy.   
2.	Slovenská republika je už dnes viazaná Európskou sociálnou chartou a Dodatkovým protokolom, v ktorých sú už obsiahnuté všetky najzásadnejšie sociálne práva, preto ratifikácia Revidovanej charty nie je podstatná. Ani vyspelejšie členské štáty Rady Európy než je Slovenská republika nie sú a ani neplánujú byť Revidovanou chartou viazané.  
3.	Súčasná globálna finančná kríza nevytvára žiadne predpoklady na ratifikáciu Revidovanej charty tak z hľadiska načasovania návrhu na ratifikáciu ako i  následného plnenia z nej vyplývajúcich záväzkov. 

Ad 1)  
Slovenská republika je členským štátom Európskej únie a je viazaná európskou legislatívou, ktorá v značnej miere ovplyvňuje národnú legislatívu, prináša uniformné pravidlá, ktorým sa členské štáty musia prispôsobiť. V prípade členstva v Rade Európy si Slovenská republika môže vybrať, či a ktorým jej dokumentom chce alebo nechce byť viazaná.   
V tomto ohľade RÚZ považuje návrh na ratifikáciu Revidovanej charty za nadbytočný, Slovensko zväzujúci krok. Ratifikáciou Revidovanej charty sa nevytvoria priaznivejšie podmienky pre život ľudí, naopak, Slovensko sa zaviaže k takým povinnostiam, ktoré v budúcnosti, pri neistom hospodárskom vývoji nemusí vedieť spĺňať. Z pohľadu RÚZ je preto konštruktívnejšie a efektívnejšie priamo lepšie podmienky pre život ľudí vytvárať na národnej úrovni a nie formálne deklarovať úroveň práv medzinárodnou zmluvou.    
RÚZ si taktiež dovoľuje pripomenúť, že ratifikáciou Revidovanej charty sa Slovenská republika zaviaže k napĺňaniu jej obsahu na minimálne obdobie 7 rokov. V prvých piatich rokoch po nadobudnutí platnosti  Revidovanej charty pre Slovenskú republiku (t.j. do 1 mesiaca odo dňa uloženia ratifikačnej listiny u generálneho tajomníka RE) nie je možné chartu vypovedať a následne ju možno vypovedať vždy ku koncu každého dvojročného obdobia so zachovaním minimálne 6 mesačnej výpovednej lehoty. (Príklad: Ak by nadobudla Revidovaná charta pre SR platnosť k 1.1.2009 do konca roku 2013 by ju nebolo možné vypovedať, prvý termín výpovede by bolo možné uskutočniť k 31.12.2015 s tým, že výpoveď by bolo nevyhnutné doručiť generálnemu tajomníkovi RE najneskôr do 30.6.2015, následne by bolo možné chartu vypovedať vždy ku koncu každého nepárneho roka s dodržaním 6 - mesačnej výpovednej lehoty). Z uvedeného vyplýva, že ak by Slovensko nevedelo záväzky vyplývajúce z Revidovanej charty v blízkej budúcnosti spĺňať, jej vypovedanie by bolo prakticky nemožné.  
Podľa názoru RÚZ je ratifikácia medzinárodnej zmluvy veľmi závažným krokom prinášajúcim záväzky celej spoločnosti. RÚZ na rozdiel od predkladateľa materiálu považuje ratifikáciu za nič neriešiaci krok, ale len za formálne deklarovanie sociálneho štátu. Neexistujú záväzky ani požiadavky zo strany Európskej únie, ktoré by vyzývali členské štáty na ratifikáciu tohto dokumentu. 11 krajín Európskej únie okrem Slovenskej republiky uvedený dokument vôbec neratifikovalo. Skutočnosť, že Lisabonská zmluva vo svojom texte obsahuje požiadavku, aby členské štáty ratifikovali Revidovanú chartu neznamená, že ju tieto štáty aj musia ratifikovať. Lisabonská zmluva nie je platnou zmluvou, preto ani nie je podľa RÚZ možné vyžadovať splnenie z nej vychádzajúcej požiadavky.    

Ad 2)  
RÚZ dáva do pozornosti, že Revidovanú chartu neratifikovala žiadna z krajín V4 (ČR, Maďarsko, Poľsko Slovensko), neratifikovalo ju ďalších 11 krajín Európskej únie a ďalších krajín 10 krajín Európy nepatriacich do Európskeho spoločenstva. Medzi štáty, ktoré Revidovanú chartu neratifikovali (uvedomujúc si závažnosť takéhoto kroku pre ekonomickú situáciu krajiny) pritom patria aj štáty z oveľa vyspelejšou ekonomikou (Nemecko, Dánsko, Luxembursko, Rakúsko, Veľká Británia, Švajčiarsko), než akou je Slovenská republika.  
Naopak Revidovanú chartu ratifikovali aj také štáty, ktoré vzhľadom na svoju hospodársku situáciu (Albánsko, Gruzínsko, Ukrajina) nemôžu byť schopné svoje záväzky vyplývajúce z Revidovanej charty spĺňať, avšak ratifikáciou tohto dokumentu chcú vytvoriť v medzinárodných kruhoch „dojem“ prosociálneho právneho štátu.  

Ad 3)  
RÚZ považuje zaväzovanie sa k takémuto dokumentu v čase, keď vo na svetových finančných trhoch vládne kríza za krajne nezodpovedné. Dnes hospodárstvo krajiny síce vykazuje rast, avšak doterajšie tempo rastu s najväčšou pravdepodobnosťou nebude v budúcich obdobiach pretrvávať. 
Podľa názoru RÚZ by sa Slovensko bez toho, aby bola spracovaná dopadová štúdia ratifikácie Revidovanej charty nemalo zaväzovať k niečomu, čo by mohlo znížiť ekonomickú výkonnosť a rast krajiny v budúcnosti.        Podľa názoru RÚZ Európska sociálna charta, ktorou je Slovenská republika už dnes viazaná, dostatočne garantuje hospodárske a sociálne práva ľudí a v žiadnom prípade nevylučuje, aby sa zlepšovali prijímaním novej domácej legislatívy. 
Predkladateľ materiálu vykonal podrobnú analýzu jednotlivých článkov Revidovanej charty, a vyhodnotil, či jednotlivé články Revidovanej charty sú „ratifikovateľné“ v súčasných legislatívnych podmienkach Slovenskej republiky. RÚZ však musí oponovať veľmi jednostrannému a subjektívnemu vyhodnoteniu „ratifikovateľnosti“ týchto článkov. Zväčša dôvodom predkladateľa na označenie neratifikovateľnosti niektorého článku Revidovanej charty bola jeho všeobecnosť, obsahová nejasnosť a  nejasný výklad ako i  finančná náročnosť naplnenia obsahu článku.  Okrem predkladateľom označených článkov, RÚZ považuje za nejasné aj ďalšie články Revidovanej charty. Pojmy „primeranosť“, „dôstojná životná úroveň“, „dostatočné“, „príslušné“, „vhodné“ a pod., ktoré sa vyskytujú takmer v každom článku Revidovanej charty, považuje RÚZ za obsahovo vágne. Práve tieto nejasné pojmy môžu priniesť v budúcnosti problém pri napĺňaní záväzkov vyplývajúcich z Revidovanej charty, ktorých napĺňanie pravidelne vyhodnocujú odborníci z Rady Európy, ktorí nemusia mať vždy skúsenosť a dostatočnú vedomosť o situácií v jednotlivých členských krajinách Rady Európy.  
RÚZ poznamenáva, že jej záleží na trvalom zlepšovaní sociálnej situácie obyvateľov Slovenska, avšak nepovažuje návrh na ratifikáciu Revidovanej charty za vhodný prostriedok na dosiahnutie takéhoto cieľa.  
RÚZ nepovažuje za kľúčovú ratifikáciu Revidovanej charty ako špecifického dokumentu o sociálnych a hospodárskych právach a pokladá ju za duplikát aktivít vytváraných na poli Medzinárodnej organizácie práce a OSN.  

V pripomienkovom konaní, ktoré sa uskutočnilo od 29. 9. 2008 do 17. 10. 2008 Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR nevzniesla žiadne pripomienky k materiálu, avšak na rokovaní Hospodárskej a sociálnej rade SR dňa  27. 10. 2008 vyjadrila nesúhlas s ratifikáciou charty. Dôvody, ktoré asociácia uviedla sú obdobné ako uvádza Republiková únia zamestnávateľov. 

V Článku 15 Právo osôb so zdravotným postihnutím na nezávislosť, na sociálnu integráciu a na účasť na živote spoločnosti

Vo vyhlásení Slovenskej republiky o prijatí záväzkov z charty slová:
„(článok 15 odseky 1 a 2)“
navrhujeme nahradiť slovami:
„(článok 15 odseky 1 - 3)“

Odôvodnenie:
Vo Vyhlásení Slovenskej republiky o prijatí záväzkov z Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy z roku 1996 sa navrhuje prevzatie záväzkov Slovenskou republikou a ratifikovanie Článku 15 Charty len v rozsahu odsekov 1 a 2. Z ratifikácie sa vylučuje Článok 15 odsek 3. Odsek 3 považuje právna analýza, ktorá je súčasťou materiálu za neratifikovateľným s odôvodnením že: „..požiadavky, ktoré vyžaduje tento odsek sa nedajú v plnom rozsahu zabezpečiť, splniť a dodržať v podmienkach Slovenskej republiky, nakoľko aplikácia tohto odseku si vyžaduje zabezpečiť značné finančné prostriedky, či už zo štátneho rozpočtu alebo z iných zdrojov pre zdravotne postihnuté osoby na prekonanie komunikačných prekážok a prekážok mobility, ktoré im umožnia prístup k doprave, bývaniu, kultúrnym činnostiam a vo chvíľach vyplnenia voľného času.“

S návrhom neratifikovať odsek 3 článku 15 zásadne nesúhlasíme a žiadame o prehodnotenie tohto stanoviska a zahrnutie odseku 3 článku 15 medzi ustanovenia Charty, ktorými bude Slovenská republika viazaná.

Zastávame názor, že negatívny postoj SR k ratifikácii uvedeného odseku 3 nie je namieste a vypovedá o prílišnej opatrnosti a rezervovanému postoju k riešeniu problémov zdravotne postihnutých občanov. Od podpisu Charty v roku 1999 bývalým ministrom MPSVaR p. Magvašim uplynulo už 9 rokov a  boli prijaté viaceré legislatívne opatrenia smerujúce k zlepšeniu situácie zdravotne postihnutých občanov v predmetných oblastiach. Aj keď existujúce opatrenia nie sú vyčerpávajúce, ani dostačujúce, myslíme si, že SR by mala vidieť predovšetkým do budúcnosti a snažiť sa priblížiť čo najviac k zabezpečeniu požiadaviek zdravotne postihnutých občanov.

Článok obsahuje záväzok podporovať plnú sociálnu integráciu a účasť na živote spoločnosti čo je priebežný a dlhodobý proces, ktorý sa vyvíja s vývojom spoločnosti a nemožno ho preto chápať ako uzavretý.

Je potrebné aby sa aj Slovenská republika dynamicky posunula ďalej v riešení problematiky dotýkajúcej sa života zdravotne postihnutých občanov a prispela tak tiež svojim podielom k zlepšeniu životných podmienok zdravotne postihnutých občanov aj v medzinárodnom kontexte.

Rovnakú pripomienku uplatnila aj Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR.

Pripomienka doplniť právnu analýzu k článku 15 odseku 3 charty o ďalšie právne predpisy vzťahujúce sa na zdravotne postihnuté osoby.

Pripomienka k zámene textu názvu článku 15 charty.

Ministerstvo financií SR vznieslo zásadnú pripomienku: V predloženom materiáli sa uvádza, že ratifikácia charty nemá negatívne finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy  na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. V nadväznosti na uvedené Ministerstvo financií SR žiada predkladaciu správu doplniť o konštatovanie, že revidovaná charta si nevyžiada dodatočné výdavky zo štátneho rozpočtu, t. j. bude zabezpečená v rámci schválených limitov rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011.

Mimovládne organizácie uplatnili hromadnú zásadnú pripomienku ratifikovať aj článok 31 odseky 1, 2 a 3 - právo na bývanie.
Okrem iného argumentovali, že Slovenská republika je viazaná na základe sukcesie Medzinárodným paktom Organizácie Spojených národov o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach (vyhláška ministra zahraničných vecí č. 120/1976 Zb. a bod 9 oznámenia č. 53/1994 Z. z.). V článku 11 odseku 1 paktu sa ustanovuje: „Štáty, zmluvné strany paktu, uznávajú právo každého jednotlivca na primeranú životnú úroveň pre neho a jeho rodinu, zahrňujúce dostatočnú výživu, šatstvo, byt (správny preklad z anglického jazyka výrazu „housing“ je „bývanie“ a nie „byt“), a na neustále zlepšovanie životných podmienok. Zmluvné štáty podniknú zodpovedajúce kroky, aby zabezpečili uskutočnenie tohto práva, uznávajúc pre dosiahnutie tohto cieľa zásadnú dôležitosť medzinárodnej spolupráce, založenej na slobodnom súhlase“. 

Mimovládne organizácie uplatnili hromadnú zásadnú pripomienku ratifikovať aj Dodatkový protokol k Európskej sociálnej charte z roku 1995 upravujúci systém kolektívnych  sťažností.

KOZ SR neuplatnila žiadne pripomienky k predmetnému materiálu. KOZ SR vyjadruje súhlas s „Návrhom na ratifikáciu Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy z roku 1996 Slovenskou republikou“, v zmysle predloženej „Právnej analýzy ratifikovateľnosti Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy z roku 1996 Slovenskou republikou“ a odporúča ho postúpiť na ďalšie legislatívne konanie.

ZMOS nevznieslo konkrétnu pripomienku k materiálu, ale vyjadrilo komentár k aplikácii článku 6 odseku  2 charty – právo na kolektívne vyjednávanie, ohľadom dobrovoľného vyjednávania medzi zamestnávateľmi alebo ich organizáciami na jednej strane a organizáciami pracovníkov na druhej strane s cieľom upraviť podmienky zamestnania kolektívnymi zmluvami.

ÚPSVR SR neuplatnilo zásadnú pripomienku, ale uplatnilo viaceré pripomienky zmeniť text znenia jednotlivých článkov charty.

ÚPSVR SR uplatnilo viaceré pripomienky k obsahu právnej analýzy ratifikovateľnosti charty Slovenskou republikou.

Tieto subjekty neuplatnili zásadné pripomienky, uplatnili však viacero obyčajných, formálnych, technických a gramatických  pripomienok.

Ministerstvo zahraničných vecí SR neuplatnilo zásadnú pripomienku, uplatnilo viacero obyčajných pripomienok:

Keďže v zmysle článku 3 Európskej sociálnej charty  (revidovanej) súčasťou ratifikačnej listiny je aj vyhlásenie o prijatí záväzkov z uvedenej charty, je potrebné aby vláda SR a následne NR SR vyjadrila svoj súhlas s vyhlásením SR. 
1. Vzhľadom na uvedené navrhujeme zmeniť názov celého materiálu nasledovne: „Návrh na ratifikáciu Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy a návrh vyhlásenia Slovenskej republiky k Európskej sociálnej charte (revidovanej) Rady Európy“  
 
2. Zároveň navrhujeme zmeny v návrhu uznesenia:  
A. súhlasí s ratifikáciou Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy a s vyhlásením Slovenskej republiky k Európskej sociálnej charte (revidovanej) Rady Európy podľa predloženého návrhu 

B. odporúča Národnej rade SR  B.1. vysloviť súhlas s ratifikáciou a s vyhlásením   prezidentovi SR B.2. podpísať ratifikačnú listinu a vyhlásenie po vyslovení súhlasu Národnej rady SR 

C. poveruje predsedu vlády C.1. predložiť návrh na ratifikáciu a návrh vyhlásenia na vyslovenie súhlasu Národnej rade SR 
        ministerku práce, sociálnych vecí a rodiny C.2. odôvodniť návrh ratifikácie a vyhlásenia v Národnej rade SR 
 
3. v návrhu uznesenia NR SR: 
A. vyslovuje súhlas s ratifikáciou Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy a s vyhlásením Slovenskej republiky k Európskej sociálnej charte (revidovanej) Rady Európy  
B. rozhodla, že Európska charta (revidovaná) Rady Európy je medzinárodnou zmluvou podľa článku 7 ods. 5 Ústavy SR, a táto zmluva má prednosť pred zákonmi. 
 
4. vo  vyhlásení  SR o prijatí záväzkov z Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy 
V zmysle článku 3 charty je potrebné, aby každá zmluvná strana zároveň uviedla, či a do akej miery využije ustanovenia článku 2 ods. 2. Vzhľadom na uvedené je potrebné vo vyhlásení SR uviesť mieru využitia (napr. v plnom rozsahu). 
 
Zároveň odporúčame, aby na obale materiálu na rokovanie vlády SR v časti obsah materiálu boli uvedené celé názvy príloh.

Ministerstvo spravodlivosti SR neuplatnilo zásadnú pripomienku , ale uplatnilo viaceré obyčajné pripomienky:

1. k obalu materiálu,
2. k návrhu uznesenia vlády SR,
3. k návrhu uznesenia Národnej rady SR,
4. k vyhláseniu SR o prijatí záväzkov z charty,
5. k prekladu textu charty. 

Úrad vlády SR – odbor vládnej agendy nevzniesol zásadné pripomienky, ale uplatnil viaceré gramatické pripomienky k prekladu textu charty.

Úrad vlády SR – sekcia vládnej legislatívy a odbor aproximácie práva vzniesol obyčajnú pripomienku k doložke prednosti:
V bode 6 žiadame Európsku sociálnu chartu (revidovanú) uviesť aj ako medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách. 
V bode 8 doložky žiadame vypustiť zákony v tomto bode uvedené. V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky sa v bode 8 uvádzajú tie ustanovenia slovenských všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré bude treba v dôsledku prijatia určitej medzinárodnej zmluvy zrušiť alebo zmeniť z dôvodu ich rozporu alebo duplicity s ustanoveniami medzinárodnej zmluvy. V bode 8 doložky nie je potrebné uvádzať tie ustanovenia slovenských všeobecne záväzných právnych predpisov prostredníctvom, ktorých sa v praxi uplatňujú príslušné ustanovenia medzinárodnej zmluvy. 

Úrad vlády SR – Dušan Čaplovič – podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny uplatnil viaceré obyčajné pripomienky k materiálu:
1.	k zámene textu článku 15 charty,
2.	k právnej analýze ratifikovateľnosti charty Slovenskou republikou na str. 40, 180, 181, 189, 219 a  220.

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky uplatnilo viaceré obyčajné pripomienky:
- K právnej analýze ratifikovateľnosti charty Slovenskou republikou k článku 9 str. 72, k čl. 10 odseku 2 str. 77, k článku 10 odseku 5 písm. a) str. 83, 84, k článku 10 odseku 5 písm. d) str. 92.

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky neuplatnilo zásadnú pripomienku, ale uplatnilo viaceré obyčajné pripomienky:
1.	k obalu materiálu,
2.	k návrhu uznesenia vlády SR,
3.	k návrhu uznesenia Národnej rady SR,
4.	k predkladacej správe,
5.	k doložke prednosti.

Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky uplatnil viaceré obyčajné pripomienky:
1.	k predkladacej správe
2.	k návrhu uznesenia vlády SR
3.	k návrhu uznesenia Národnej rady SR
4.	k slovenskému prekladu charty	Z

Z

Z

O

O

Z

Z

Z

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O
	N

N

N

A

A

A

N

N

N

A

A

N

A

A

N

A

A

A

A

A

A

A

Č	RÚZ zásadne nesúhlasí s ratifikáciou Revidovanej európskej sociálnej charty a uvádza viacero dôvodov pre svoj nesúhlas. Predkladateľ v rámci pripomienkového konania, konzultácii a sociálneho dialógu berie na vedomie dôvody a názory RÚZ, avšak sa s nimi nestotožňuje. Programové vyhlásenie vlády SR z júla 2006 (uznesenie vlády SR č. 660 z 31. júla 2006) v 3. časti Sociálna oblasť uvádza – „Vláda v súvislosti s revidovanou Lisabonskou stratégiou Európskej únie bude presadzovať dodržiavanie sociálnych práv tak, ako vyplývajú z Európskej sociálnej charty; v tejto súvislosti preskúma možnosti ratifikovania revidovanej Európskej sociálnej charty a Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia“. Predkladateľ v spolupráci s inými ministerstvami preskúmal, či je možné ratifikovať revidovanú Európsku sociálnu chartu (ďalej len „charta“) vypracovaním právnej analýzy ratifikovateľnosti charty Slovenskou republikou. Právna analýza je podrobne obsahovo spracovaná, má 332 strán a pri každom ustanovení II. časti charty je uvedený záver, či predmetné ustanovenie charty je alebo nie je ratifikovateľné Slovenskou republikou, vzhľadom na stav vnútroštátneho zákonodarstva a praxe v SR. Z týchto čiastkových záverov k jednotlivým ustanoveniam charty dospel predkladateľ v právnej analýze k celkovému záveru v tom zmysle, že charta je ratifikovateľná SR. Rozsah záväzkov vyplývajúci z charty je vyjadrený vo vyhlásení SR o prijatí záväzkov z charty, ktoré je súčasťou predkladaného materiálu.

Zásadné pripomienky predkladateľ s RÚZ prerokoval v rozporovom konaní, ktoré sa uskutočnilo 23. 10. 2008 na sekcii medzinárodných vzťahov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR

Spôsob vyhodnotenia zásadnej pripomienky zo strany predkladateľa rovnaký ako pri Republikovej únii zamestnávateľov.

V právnej analýze ratifikovateľnosti charty Slovenskou republikou sa v odôvodnení neratifikovateľnosti článku 15 odseku 3 charty sa okrem iného uvádza: „Požiadavky, ktoré vyžaduje tento odsek sa nedajú v plnom rozsahu zabezpečiť, splniť a dodržať v podmienkach Slovenskej republiky, nakoľko aplikácia tohto odseku si vyžaduje zabezpečiť značné finančné prostriedky, či už zo štátneho rozpočtu alebo z iných zdrojov pre zdravotne postihnuté osoby na prekonanie komunikačných prekážok a prekážok mobility, ktoré im umožnia prístup k doprave, bývaniu, kultúrnym činnostiam a vo chvíľach vyplnenia voľného času.“  

Napríklad k prekonávaniu prekážok mobility v železničnej doprave možno prispieť aj tým, že sa postupne na železničných staniciach vybudujú podmienky na poskytovanie asistencie pri nastupovaní a vystupovaní, podobne ako je to v prípade leteckej dopravy, a to už aj  na Slovensku – zakúpením invalidných vozíkov, zdvižných mobilných plošín alebo iného nevyhnutného technického vybavenia, spolu so zabezpečením potrebného personálu (1 – 2 pracovníci, na veľkých staniciach a železničných uzloch aj viac), ktorým môžu byť vo forme verejnoprospešných alebo aktivačných prác aj uchádzači o zamestnanie z evidencií úradov práce, sociálnych vecí a rodiny. Riešiť problém debarierizácie v železničnej doprave možno nielen tým, že sa prebudujú železničné nástupištia na celom Slovensku, čo je samozrejme nesmierne nákladné a časovo ťažko ohraničiteľné.  

Požiadavka tohto odseku charty umožniť zdravotne postihnutým osobám prístup k doprave - miestnej doprave by si vyžiadala značné finančné prostriedky, či už zo strany štátu a dopravných spoločností na vybavenie prostriedkov miestnej hromadnej dopravy zdvíhacími zariadeniami pre napr. zdravotne postihnuté osoby  (imobilné osoby na vozíkoch).

Podobne možno navrhnúť aj iné čiastkové riešenia v hromadnej mestskej alebo medzimestskej (medzištátnej) doprave zaraďovaním nízkopodlažných autobusov do vozového parku jednotlivých dopravcov,  prípadne inými prostriedkami a spôsobmi (napr. asistenciou). 

V „Národnom programe rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím vo všetkých oblastiach života“ je priestor na skoncipovanie a naplánovanie krokov - opatrení (vrátane ich finančného krytia či už zo štátneho rozpočtu alebo z iných zdrojov), ktoré by v horizonte najbližších rokov viedli k postupnému odstraňovaniu všetkých možných bariér zabraňujúcim plnohodnotnú participáciu občanov so zdravotným postihnutím na živote spoločnosti vo všetkých oblastiach. V kontexte charty by takýto program mohol prispieť k tomu, že po niekoľkých rokoch Slovenská republika bude môcť článok 15 odsek 3 charty ratifikovať.  

Predkladateľ sa nebráni riešeniu tohto problému v budúcom období (prevzatie - prijatie záväzkov k článku 15 odseku 3 charty) v súlade s aplikáciou článku A odseku 3 charty: „Každá zmluvná strana môže kedykoľvek neskôr vyhlásiť oznámením zaslaným generálnemu tajomníkovi, že sa považuje za viazanú ktorýmkoľvek ďalším článkom alebo očíslovaným odsekom II. časti charty, ktoré ešte neprijala v súlade s ustanoveniami odseku 1 tohto článku. Tieto následne prijaté záväzky sa považujú za neoddeliteľnú súčasť ratifikácie, prijatia alebo schválenia a majú rovnaký účinok od prvého dňa mesiaca, ktorý nasleduje uplynutím obdobia jedného mesiaca po dni oznámenia“.

Predkladateľ v spolupráci s ďalšími ministerstvami sa tiež v tomto kontexte nebráni v budúcom období urobiť revíziu právnej analýzy tohto ustanovenia charty vrátane finančných dopadov na rozpočet verejnej správy a na finančné prostriedky iných zainteresovaných subjektov za účasti organizácií zdravotne postihnutých osôb a následne rozhodnúť o postupe podľa článku A odseku 3 charty. 

Predkladateľ v nadväznosti na zásadnú pripomienku Ministerstva  financií SR doplniť predkladaciu správu o konštatovanie, že charta si nevyžiada dodatočné výdavky zo štátneho rozpočtu, t. j. bude zabezpečená v rámci schválených limitov rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011, musí upozorniť, že v prípade prevzatia záväzkov k článku 15 odseku 3 charty Slovenskou republikou v súčasnom období, môže to mať vplyv na schválené limity rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011.

Zásadnú pripomienku predkladateľ prerokoval s Asociáciou organizácií zdravotne postihnutých občanov SR v rozporovom konaní, ktoré sa uskutočnilo dňa 23. 10. 2008 na sekcii medzinárodných vzťahov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

Pripomienka akceptovaná.

Pripomienka akceptovaná.

Zásadná pripomienka akceptovaná.

V právnej analýze ratifikovateľnosti charty Slovenskou republikou k článku 31 odseku 1, 2 a 3 charty - právo na bývanie, ktorá je súčasťou predkladaného materiálu sú uvedené dostatočné dôvody na 10 stranách prečo tieto ustanovenia charty nie sú ratifikovateľné v súčasnom  období Slovenskou republikou. Okrem iného nie je prijatý zákon o podpore bývania alebo obdobný zákon. A navyše je tu zásadná pripomienka  Ministerstva financií SR, že charta si nevyžiada dodatočné výdavky zo štátneho rozpočtu, t. j. bude zabezpečená v rámci schválených limitov rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011. V prípade prijatia záväzkov k tomuto článku charty by to nepochybne malo vplyv na dodatočné výdavky zo štátneho rozpočtu. 

	Slovenská republika je viazaná na základe sukcesie Medzinárodným paktom Organizácie Spojených národov o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach (vyhláška ministra zahraničných vecí č. 120/1976 Zb. a bod 9 oznámenia č. 53/1994 Z. z.). V článku 11 odseku 1 paktu sa ustanovuje: „Štáty, zmluvné strany paktu, uznávajú právo každého jednotlivca na primeranú životnú úroveň pre neho a jeho rodinu, zahrňujúce dostatočnú výživu, šatstvo, byt (správny preklad z anglického jazyka výrazu „housing“ je „bývanie“ a nie „byt“), a na neustále zlepšovanie životných podmienok. Zmluvné štáty podniknú zodpovedajúce kroky, aby zabezpečili uskutočnenie tohto práva, uznávajúc pre dosiahnutie tohto cieľa zásadnú dôležitosť medzinárodnej spolupráce, založenej na slobodnom súhlase“. Uvedené ustanovenie paktu používa slovnú formuláciu ...„uznávajú právo každého jednotlivca na primeranú životnú úroveň“..., ktorá má deklaratívnu povahu. V druhej vete uvedeného ustanovenia sa používa slovná formulácia ... „podniknú zodpovedajúce kroky, aby zabezpečili uskutočnenie tohto práva“..., ktorá má povahu záväzku. Charta v článku 31 odseku 1 ustanovuje: „Na zabezpečenie účinného výkonu práva na bývanie sa zmluvné strany zaväzujú prijať opatrenia určené na podporu prístupu k bývaniu na primeranej úrovni“. Porovnávajúc článok 11 odsek 1 uvedeného paktu s článkom 31 odsekom 1 charty, možno konštatovať, že uvedené ustanovenie charty predpokladá „prijať opatrenia určené na podporu prístupu k bývaniu na primeranej úrovni“, čo je záväzok rozsiahlejší, ako predpokladá čl. 11 odsek 1 uvedeného paktu.

Predkladateľ sa nebráni riešeniu tohto problému v budúcom období  (prijatie záväzkov k článku 31 odseky 1, 2 a 3 charty), keď Slovenská republika bude spĺňať všetky požiadavky a predpoklady, ktoré vyžaduje tento článok charty v súlade s aplikáciou článku A odseku 3 charty: „Každá zmluvná strana môže kedykoľvek neskôr vyhlásiť oznámením zaslaným generálnemu tajomníkovi, že sa považuje za viazanú ktorýmkoľvek ďalším článkom alebo očíslovaným odsekom II. časti charty, ktoré ešte neprijala v súlade s ustanoveniami odseku 1 tohto článku. Tieto  následne prijaté záväzky sa považujú za neoddeliteľnú súčasť ratifikácie, prijatia alebo schválenia a majú rovnaký účinok od prvého dňa mesiaca, ktorý nasleduje uplynutím obdobia jedného mesiaca po dni oznámenia“.

Ratifikácia tohto dokumentu nie je deklarovaná v Programovom vyhlásení vlády SR z júla 2006 (uznesenie vlády SR č. 660 z 31. júla 2006). Predkladateľ na základe budúceho príslušného programového dokumentu alebo plánu sa nebráni v budúcom období ratifikovať tento protokol samostatne po vykonaní právnej analýzy ratifikovateľnosti tohto protokolu Slovenskou republikou a v súlade s článkom D charty – kolektívne sťažnosti.

Rozporové konanie k týmto dvom zásadným pripomienkam mimovládnych organizácií sa uskutočnilo 23. 10. 2008 na sekcii medzinárodných vzťahov Ministerstva práce, sociálnych vec a rodiny SR.                        .

Text charty nie je možné zmeniť s výnimkou prípadov, ktoré sú uvedené v článku J charty, čo nie je predmetom tohto predkladaného materiálu.

Pripomienky sa akceptovali.

Pripomienka akceptovaná. Zapracované do návrhu uznesenia vlády SR a do návrhu uznesenia Národnej rady SR.

Pripomienka neakceptovaná, pretože z textu charty vyplýva (článok A ods. 1 písm. b) a písm. c)) povinnosť zmluvnej strany špecifikovať záväzky, ktoré prijíma z charty. Nie je preto potrebné zvýrazňovať túto skutočnosť zmenou názvu predkladaného materiálu.

Pripomienka akceptovaná.

Pripomienka akceptovaná.

Pripomienka neakceptovaná, pretože nevyplýva z textu charty.

Pripomienka akceptovaná.

Pripomienky sa akceptovali.

Pripomienky sa akceptovali.

Pripomienky sa akceptovali.

Pripomienky sa akceptovali.

Pripomienky sa čiastočne akceptovali, a pokiaľ ide o pripomienky k slovenskému prekladu charty sa tiež čiastočne akceptovali.	
Z – zásadná pripomienka; O – obyčajná pripomienka; A – akceptovaná, Č – čiastočne akceptovaná, N – neakceptovaná pripomienka. P – podnet.