Štatistická správa 
o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. až 3. štvrťroku 2001, aktualizovaná prognóza na rok 2001 a prognóza na 1. štvrťrok 2002  (1)    

V 1. - 3. štvrťroku sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt (2)  v objeme 716,9 mld Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku sa zvýšil o 3,1 % (v bežných cenách o 8,7 %). Jeho medziročný rast bol o 1,1 p. b. rýchlejší ako pred rokom. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 647,9 mld Sk. Jej objem sa medziročne zvýšil o 4,1 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku zostal rovnaký ako vlani 62,5 %. 

Medziročný vývoj hrubého domáceho produktu súvisel s jeho rastom vo všetkých odvetviach hospodárstva. V trhových službách bol vyšší o 6,2 %, v netrhových službách o 2,4 %, v priemysle a stavebníctve zhodne o 2,3 % a v poľnohospodárstve o 1,7 %. 

V priemysle sa zvýšil hrubý domáci produkt v priemyselnej výrobe o 8,6 % predovšetkým vplyvom jeho rastu vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 19,3 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 4,7 %) a výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 1,9 %). Nižšia bola jeho úroveň vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 40,4 % a v ťažbe nerastných surovín o 9,9 %. V trhových službách sa dosiahol prírastok hrubého domáceho produktu v doprave 19,5 %, pošte a telekomunikáciách 15,1 %, obchode, hoteloch a reštauráciách 2,8 % a v súhrne za ostatné trhové služby 2 %.   

Na strane použitia bol vývoj hrubého domáceho produktu ovplyvnený rastom domáceho dopytu o 6,7 % a zahraničného dopytu o 9 %. Vyššia úroveň domáceho dopytu súvisela predovšetkým s vyššou tvorbou hrubého fixného kapitálu o 15 %. Zvýšila sa aj konečná spotreba verejnej správy o 5,8 % a konečná spotreba domácností o 3,5 %. 

Z hľadiska tvorby dôchodkov sa na raste hrubého domáceho produktu podieľal najmä rast prevádzkového prebytku o 7,6 % a spotreby fixného kapitálu o 6,3 %. Pritom dôchodky z odmien zamestnancov vzrástli o 1,9 %. Celkový objem dôchodkov verejnej správy z daní bol nižší o 10,5 % (pri raste dôchodku z dane z pridanej hodnoty o 1,5 %).

Rast tvorby hrubého fixného kapitálu (3) ovplyvnila vyššia tvorba nového fixného kapitálu o 18 %. Podiel tvorby hrubého fixného kapitálu  na hrubom domácom produkte sa medziročne zvýšil o 3,1 p. b. na 29,6 %. Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu 221,3 mld Sk realizovalo vo forme strojov 120,8 mld Sk (v tom kovové výrobky a stroje v hodnote 90,6 mld Sk a dopravné zariadenia 30,2 mld Sk). Objem stavieb dosiahol 88,4 mld Sk (v tom budovy na bývanie 13,4 mld Sk a ostatné stavby 75 mld Sk). 

Z celkových výdavkov na nadobudnutie hrubého fixného kapitálu najväčšiu časť tvorili výdavky nefinančných korporácií 65,7 %. Domácnosti sa podieľali 14,1 %, finančné korporácie 12,2 %, verejná správa 7,4 % a neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam 0,6 %. Dynamiku tvorby hrubého fixného kapitálu ovplyvnil vyšší objem vynaložených prostriedkov vo finančných korporáciách o 44 %, vo verejnej správe o 20,6 %, v nefinančných korporáciách o 13,2 % a v domácnostiach o 3,4 %.

Bežné príjmy domácností dosiahli 548,9 mld Sk. V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2000 sa zvýšili o 7,8 % (reálne vzrástli o 0,2 %). Z celkovej hodnoty bežných príjmov použili domácnosti na úhradu bežných výdavkov 137 mld Sk, na svoju konečnú spotrebu 377,6 mld Sk a na hrubé úspory 34,3 mld Sk. 

Podiel konečnej spotreby domácností na HDP sa zvýšil o 0,2 p. b. na 47,7 %. V jej štruktúre najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (30,8 %), výdavky na bývanie (16,9 %), na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (zhodne 12,5 %) a na dopravu (9,8 %). Najrýchlejšie rástli výdavky na vzdelanie (o 32,5 %), na dopravu (o 22,8 %) a na poštu a telekomunikácie (o 19,4 %). (4)  

Deregulácie cien na začiatku tohto roku sa vo vývoji ekonomiky výraznejšie neprejavili. Miera inflácie meraná rastom spotrebiteľských cien v septembri oproti septembru 2000 dosiahla 7,4 % a bola o 1,3 p. b. nižšia ako pred rokom. Jej vývoj ovplyvnil spomalený rast administratívne regulovaných cien (o 4,3 p. b. na 17 %). Zmiernil sa aj rast cien tvoriacich jadrovú infláciu (o 0,5 p. b. na 4,4 %) a čistú infláciu, bez vplyvu cien potravín (o 1,5 p. b. na 3,5 %). Ceny priemyselných výrobcov sa v septembri oproti rovnakému obdobiu minulého roku zvýšili o 5,6 %. Ich rast bol miernejší ako vlani (v septembri 2000 vzrástli o 9,1 %). Aj medziročné zvýšenie cien stavebných prác o 6,4 % bolo pomalšie ako v septembri 2000 (o 1,6 p. b.).  

Peňažný agregát M1 sa v septembri medziročne zvýšil o 23,7 %, pri rýchlejšej dynamike ako pred rokom. Peňažný agregát QM vzrástol o 3,8 %. Jeho tempo rastu bolo miernejšie ako v minulom roku v dôsledku poklesu vkladov v cudzej mene (vlani výrazný nárast z dôvodu prílevu prostriedkov súvisiacich s priamymi zahraničnými investíciami). (5)  

Rozpočtové hospodárenie štátu ku koncu septembra 2001 (6)  skončilo schodkom 22,9 mld Sk, z toho 7,8 mld Sk súviselo s reštrukturalizáciou úverového portfólia komerčných bánk. Bežné hospodárenie štátneho rozpočtu sa na schodku podieľalo 15,1 mld Sk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 3,2 % z HDP (deficit bežného hospodárenia 2,1 %). 

Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 84 % a výdavky sa čerpali vo výške 80,2 % ročného rozpočtovaného objemu. Príjmy štátneho rozpočtu boli medziročne nižšie o 6,3 %, hlavne z dôvodu nižších príjmov z grantov a transferov, nižšieho výberu dane z príjmov právnických osôb a zrušenia dovoznej prirážky od januára tohto roku. Výdavky štátneho rozpočtu medziročne vzrástli o 2,9 %. Ich zvýšenie súviselo najmä s vyššími bežnými výdavkami na verejnú spotrebu obyvateľov a štátu, s vyššími výdavkami na bežné transfery (predovšetkým neziskovým organizáciám) a s vyššou účasťou štátu na majetku a úveroch.  

V zahranično-obchodnej činnosti bola dynamika vývozu podstatne nižšia ako rast dovozu. Dovozná náročnosť ekonomiky prevyšovala jej exportnú výkonnosť. Podľa predbežných výsledkov bolo saldo zahraničného obchodu tovarov a služieb v 1.– 3. štvrťroku pasívne vo výške 50,7 mld Sk (vlani aktívne 1,1 mld Sk). V jeho objeme sa premietlo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov 68,2 mld Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb v objeme 17,5 mld Sk. (7) Pasívne saldo tvorilo 7,1 % z hrubého domáceho produktu. Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) vzrástla na 76,1 % (o 4,7 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa zvýšila na 83,1 % (o 11,9 p. b.).  

Korporácie nefinančného a finančného sektora (8) podľa predbežných výsledkov vytvorili za tri štvrťroky zisk 132,1 mld Sk, pri medziročnom prírastku 34,3 %. Dynamiku vývoja ovplyvnil rast zisku nefinančných korporácií o 43,8 % (o 35,3 mld Sk) a pokles zisku finančných korporácií o 8,7 % (o 1,6 mld Sk).  

Nefinančné korporácie vytvorili zisk v objeme 115,8 mld Sk, na ktorom sa podieľali všetky odvetvia hospodárstva. Najväčší objem zisku sa dosiahol v priemyselnej výrobe (45,4 mld Sk). Medzi odvetvia s výrazným objemom zisku patrili aj veľkoobchod, maloobchod, opravy motorových vozidiel, motocyklov a spotrebného tovaru (26 mld Sk), výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (13,4 mld Sk), doprava, skladovanie, pošta a telekomunikácie (10,7 mld Sk), nehnuteľnosti, prenajímanie, obchodné služby, výskum a vývoj (9,7 mld Sk). Vplyvom vývoja v 3. štvrťroku sa aj v poľnohospodárstve a poľovníctve dosiahol zisk (1,6 mld Sk).

Finančné korporácie dosiahli spolu zisk 16,3 mld Sk. Medziročný vývoj bol ovplyvnený hlavne poklesom tvorby zisku peňažných finančných inštitúcií o 7,3 % na 14,6 mld Sk a rastom objemu straty ostatných finančných sprostredkovateľov o 123 % na 1,2 mld Sk. U poisťovacích korporácií a penzijných fondov medziročne vzrástla tvorba zisku o 11 % na 2,9 mld Sk.

Z hľadiska charakteru produkcie, odvetvia produkujúce trhové výrobky vytvorili o 67,3 % vyšší zisk ako pred rokom. Zisk odvetví zameraných na poskytovanie služieb vzrástol o 11,4 %. 

Na trhu práce pokračoval medziročný rast celkovej zamestnanosti, obnovený v poslednom štvrťroku minulého roku (po takmer štvorročnom poklese). V priemere za tri štvrťroky sa podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl počet pracujúcich osôb medziročne zvýšil o 1,1 % na 2 118,6 tis. osôb. Vzrástol počet zamestnancov o 0,6 % (na 1 937,9 tis.) a podnikateľov o 7,1 % (na 175,1 tis.).

Rastový trend zamestnanosti súvisel (podľa štatistického výkazníctva) hlavne s vyšším počtom zamestnancov v priemysle (po päťročnom poklese), vyššou zamestnanosťou v odvetviach ostatné verejné, sociálne a osobné služby, nehnuteľnosti, prenajímanie, obchodné služby, zdravotníctvo a sociálna starostlivosť, verejná správa, obrana a povinné sociálne zabezpečenie, peňažníctvo a poisťovníctvo. Pokles počtu zamestnancov sa nezastavil v pôdohospodárstve a v stavebníctve, ale bol miernejší ako v rovnakom období vlani. Nižší ako pred rokom bol aj počet zamestnancov v odvetviach doprava, skladovanie, pošta a telekomunikácie, hotely a reštaurácie, veľkoobchod, maloobchod, oprava motorových vozidiel, motocyklov a spotrebného tovaru a v školstve. 
 
Priaznivý vývoj zamestnanosti zmierňoval medziročný rast nezamestnanosti. V priemere za 1. až 3. štvrťrok bolo nezamestnaných 512,3 tis. osôb (podľa výberového zisťovania pracovných síl). Ich medziročný rast o 4,6 % bol o 15,2 p. b. miernejší ako pred rokom. Nezamestnanosť najviac zvyšovali osoby, ktoré naposledy pracovali v odvetviach ostatné verejné, sociálne a osobné služby a osoby, ktoré nemali ešte zamestnanie. Miera nezamestnanosti dosiahla 19,3 %  (v 1. – 3. štvrťroku 2000 bola 18,8 %). 

V medziročnom vývoji priemernej mesačnej mzdy prestal v 3. štvrťroku pôsobiť efekt nízkych zárobkov na verejno-prospešných prácach. Prejavilo sa to v zrýchlení tempa rastu nominálnej mzdy. Za tri štvrťroky priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca v hospodárstve SR dosiahla 11 823 Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím vlani sa zvýšila o 7,9 %. Tempo rastu bolo o 1,5 p. b. rýchlejšie ako pred rokom. Reálna mzda vzrástla o 0,3 % (vlani klesla o 6,1 %). (9)  

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 1,3 p. b. rýchlejšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Rast reálnej mzdy bol v porovnaní s tempom vývoja HDP na zamestnanca v stálych cenách pomalší o 0,8 p. b.

Najvyššia úroveň priemernej mesačnej mzdy pretrvávala v peňažníctve a poisťovníctve (23 695 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (17 101 Sk). V šiestich odvetviach bola mzda nižšia ako v priemere za hospodárstvo. Najnižšiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci v  ostatných verejných, sociálnych a osobných službách (8 670 Sk), školstve (9 139 Sk), hoteloch a reštauráciách (9 230 Sk), pôdohospodárstve (9 390 Sk), zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (9 585 Sk). 

Najrýchlejšie rástla priemerná nominálna mesačná mzda v peňažníctve a poisťovníctve (o 13,5 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 10,9 %) a v priemyselnej výrobe (o 9,7 %). Najnižší rast mzdy bol v stavebníctve (o 4,9 %), vo veľkoobchode, maloobchode, oprave motorových vozidiel a spotrebného tovaru (o 5,7 %), vo verejnej správe, obrane a povinnom sociálnom zabezpečení (o 6,4 %). Jej úroveň sa medziročne znížila len v odvetví ostatné verejné, sociálne a osobné služby (o 1,4 %) v dôsledku zamestnania osôb na verejno-prospešných prácach.  (10)  

Z pohľadu právnej formy subjektov vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda v podnikateľskej sfére (bez príspevkových organizácií) o 9,1 % na 13 118  Sk, v rozpočtových organizáciách o 6,1 % na 9 780  Sk a v príspevkových organizáciách o 10,9 % na 10 586 Sk.

Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2001 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 3,3 % a miera inflácie v decembri 2001 oproti decembru 2000 sa predpokladá vo výške 6,3 %. Na trhu práce sa podľa výberového zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 1 % a rast počtu nezamestnaných o 4,3 % na 506 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2001 dosiahnuť 19,1 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa očakáva rast o 8,2 % na 12 370 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda vzrastie o 0,8 %. 

V 1. štvrťroku 2002 Štatistický úrad SR prognózuje medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 3,4 %.  Miera inflácie pri zohľadnení predpokladaného rastu regulovaných cien sa v marci 2002 oproti marcu 2001 očakáva 3,1 %. Podľa výberového zisťovania pracovných síl by sa mala zvýšiť zamestnanosť hospodárstva o 0,5 % pri raste počtu nezamestnaných o 0,6 % na 525 tis. osôb. Miera nezamestnanosti v priemere za 1. štvrťrok 2002 sa očakáva vo výške 19,6 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa predpokladá rast o 8,5 % na 12 280 Sk a rast reálnej mzdy o 4,3 %. 

Podrobnejšie informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. - 3. štvrťroku 2001, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2001 a prognóza vývoja na 1. štvrťrok 2002. Publikácia bude vydaná v 51. týždni t.r.
____________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. až 3. štvrťroku 2001 o 2 dni vyšší ako v rovnakom obdobím roku 2000.

(2) HDP podľa metódy ESNÚ 95. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách.

(3) Tvorba hrubého fixného kapitálu podľa metódy ESNÚ 95. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty a štruktúra sú v bežných cenách, medziročné zmeny sú v stálych cenách.

(4) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov obyvateľstva podľa metódy ESNÚ 95; údaje sú predbežné; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o štruktúre sú v stálych cenách.  

(5) Údaje Národnej banky Slovenska.

(6) Údaje Ministerstva financií SR.

(7) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky. 

(8) Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(9) Po vylúčení vplyvu verejnoprospešných prác by oproti 1. až 3. štvrťroku 2000 vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v hospodárstve SR o 8,3 % a reálna mzda o 0,6 %. 

(10) Po vylúčení vplyvu verejnoprospešných prác by oproti 1. až 3. štvrťroku 2000 vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v odvetví ostatné verejné, sociálne a osobné služby o 5,8 %.