Akčný program SR na postupné vylúčenie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu  v rokoch 2001 až 2008

OBSAH

I	Úvod		
II	Výskyt a spotreba látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu (LPOV)		
III	3.1  Znižovanie spotreby LPOV po oblastiach vrátane stratégie  riadenia halónov   a chlórfluórovaných uhľovodíkov 
3.2   Program zberu, recyklácie, regenerácie 
3.3   Program zneškodňovania LPOV a výrobkov s LPOV		
IV	Analýza servisného zabezpečenia látkami v Slovenskej republike		
V	Problematika nelegálneho dovozu a obchodu		
VI	Ekonomické možnosti plnenia termínov podľa právnych predpisov		
VII 
	Práca s verejnosťou, školiace, normotvorné, výskumné a skúšobnícke zabezpečenie		
VIII	Programy konkrétnych opatrení		
Prílohy	1. Stratégia riadenia chlórfluórovaných uhľovodíkov (CFCs)		
	2. Stratégia riadenia halónov		

Príloha 1
Stratégia riadenia chlórfluórovaných uhľovodíkov (CFCs) zohľadňuje technologickú a ekonomickú uskutočniteľnosť a zahrňuje: 
(a)	zber, a  eliminácia CFCs z jestvujúcich alebo neopraviteľných výrobkov a zariadení,
(b)	stanovenie cieľového dátumu pre zákaz opätovného plnenia a/alebo použitia chladiacich a klimatizačných zariadení pracujúcich na báze CFCs,
(c)	efektívne a z pohľadu životného prostredia vhodné opatrenia na uskladnenie, nakladanie a konečné zneškodnenie zozbieraného CFCs,
(d)	podporu použitia CFC náhrad a zámien prijateľných z pohľadu životného prostredia a zdravia, berúc pritom do úvahy ich vplyv na ozónovú vrstvu a ostatné environmentálne problémy.

Príloha 2
Stratégia riadenia halónov zohľadňuje:
(a)	zakázanie používania halónov v nových objektoch a zariadeniach,
(b)	podpora použitiu halónových náhrad a zámien prijateľných z pohľadu životného prostredia a zdravia, berúc pritom do úvahy ich vplyv na ozónovú vrstvu, na zmenu klímy  a ostatné globálne environmentálne problémy,
(c)	stanovenie cieľového dátumu pre úplné vyradenie z prevádzky objektov a zariadení, ktoré nie sú kritické, berúc pritom do úvahy zhodnotenie dostupnosti halónov pre kritické použitia,
(d)	podpora vhodných opatrení, aby sa zabezpečili efektívne a z pohľadu životného prostredia vhodné opatrenia na zber, uskladnenie, nakladanie a zneškodnenie halónov.

1 	ÚVOD A STRUČNÉ ZHODNOTENIE REALIZÁCIE AKČNÉHO PROGRAMU

Jedným z globálnych problémov zapríčinených antropogénnou činnosťou je poškodzovanie ozónovej vrstvy Zeme. Svetové spoločenstvo na pôde OSN v úsilí čeliť tejto hrozbe prijalo Viedenský dohovor o ochrane ozónovej vrstvy (22. marca 1985) a nadväzne naň Montrealský  protokol o látkach,  ktoré  porušujú  ozónovú  vrstvu  (16. septembra 1987). Na základe vedeckých poznatkov bol protokol niekoľkokrát upravovaný a menený (Londýn 1990, Kodaň 1992, Viedeň 1995, Montreal 1997 a Peking 1999). Slovenská republika je od 28. mája 1993 sukcesorom základného dohovoru a protokolu a postupne pristúpila aj k Londýnskemu, Kodanskému a Montrealskému dodatku. Sú vytvorené aj právne predpoklady na ratifikáciu ostatného Pekinského dodatku z roku 1999.          
Plnenie opatrení z Protokolu a jeho dodatkov, z rozhodnutí zmluvných strán Montrealského protokolu, ako aj naše úsilie stať sa členským štátom Európskej únie si vyžiadalo potrebu aktualizácie Akčného programu SR na vylúčenie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu.. 

Proces náhrady CFCs látok

Úspešne prebehol proces náhrady CFCs najmä pri použití ako hasív, rozpúšťadiel, aerosolov, ale tiež ako chladív v priemysle a úspešne pokračuje v poľnohospodárstve najmä vďaka podpornému fondu a dotáciám Ministerstva poľnohospodárstva. Pomalšie proces náhrady CFCs chladív prebieha v komerčnom a najpomalšie v domácom chladení. V domácom chladení je to najmä kvôli nedostatku finančných zdrojov v domácnostiach. Napriek tomu sa zákazníci vzhľadom na ceny opravy napríklad výmeny kompresora, často radšej rozhodujú pre kúpu novej chladničky. Chýba však systém zberu chladničiek a mrazničiek na ich spracovanie, respektíve zneškodnenie. 

Zber a recyklácia látok a výrobkov s látkami

	Podobne ako v okolitých krajinách, sa nepodarilo plnohodnotne uviesť do života plošný zberný systém chladív. Regenerácia chladív zabezpečená veľkododávateľom chladív firmou CETT fungovala len na princípe priameho dodávateľsko odberateľského vzťahu. V súčasnosti firma CETT regeneráciu chladív mieni presunúť na novú organizáciu. Jej rozsah sa však týmto podstatne nezvýši.  V praxi sa presadzuje najmä recyklácia chladív. Príčin je viac. Značné zásoby najmä chladiva R12 v servisnej sieti doteraz nevytvárali tlak na jeho regeneráciu. Dôležitú úlohu má vysoká cena chladiva R12 a tiež samotná cena regenerácie. Významný pokles predaja chladív oproti roku 1994 na menej ako tretinu značne znížil, respektíve znemožnil vytvoriť finančné zdroje na zabezpečenie zberného systému, ktorý bol pripravený ešte pred vstupom zákona na ochranu ozónovej vrstvy do platnosti  v roku 1998. 
Zatiaľ nebol zvýšený tlak na zneškodňovanie látok a výrobkov s látkami a doteraz sa pre potreby SR nenašlo prijateľné ekonomické riešenie. Doterajšie ojedinelé riešenia nevyhovujú z hľadiska emisií pri zneškodňovaní či už látok alebo výrobkov. Vzhľadom na viac možností riešenia v súlade s možnosťami príjmov zo spoplatnenia dovozu látok a výrobkov s látkami a pri vzniku recyklačného fondu, je potrebné pokračovať v riešení týchto úloh spoločne pre látky a výrobky s obsahom látok.

Odborná spôsobilosť

Z doterajšieho hodnotenia  realizácie Akčného plánu na vylúčenie CFCs látok vyplýva, že v praxi sa plne uplatnili vlastné výskumné riešenia náhrad chladiva R12, na základe ktorých sa spracovával akčný plán a vydali učebné texty, podľa ktorých sa vykonalo preškolenie na odbornú spôsobilosť pre 1108 odborníkov nakladajúcich s látkami na cca 50 školeniach, ktoré pomohli vytvoriť domácu fundovanú odbornú základňu. Výsledky výskumných riešení boli prezentované i na medzinárodných podujatiach.

Prevencia a recyklácia

Jedným z cieľov Akčného programu bolo a je, aby sa urobili všetky preventívne opatrenia, ktoré sú realizovateľné, aby sa zabránilo únikom chlórfluórovaných uhľovodíkov, brómfluórovaných, neplnohalogenovaných uhľovodíkov z obchodných (hospodárskych) a priemyselných chladiarenských, mraziarenských a klimatizačných zariadení, z hasiacich systémov a zo zariadení obsahujúcich rozpúšťadlá v priebehu výroby, inštalácie, prevádzky, opravy a údržby a pripravilo sa postupné vylúčenie týchto látok. Takéto preventívne opatrenia sa musia urobiť, aby sa tiež zabránilo únikom regulovaných látok používaných ako surovina (napr. metylbromid pri výrobe Septonexu) alebo procesné činidlo pri výrobe chemikálií ako aj, aby sa zabránilo úniku regulovaných látok, ktoré nechcene vznikajú pri výrobe iných chemikálií. V § 20 vyhlášky MŽP SR, ktorou sa vykonáva zákon o ochrane ozónovej vrstvy je uložená povinnosť užívateľom výrobkov s obsahom nad 1 kg látky zabezpečiť kontrolu na tesnosť minimálne raz polročne, resp. raz ročne.

2 	Výskyt a spotreba látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu
(LPOV)	

	Do roku 1998 bolo jedinou možnosťou regulácie dovozu a vývozu kontrolovaných látok  uplatňovanie vyhlášky FMZO  č. 560/1991 Zb., v znení  neskorších  predpisov. Podľa týchto predpisov sa pre dovoz kontrolovaných látok vyžadovalo úradné povolenie (licencia) Ministerstva hospodárstva SR. Od 1.apríla 1998 rieši reguláciu  kontrolovaných látok zákon č. 76/1998 Z.z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, v znení zákona č. 408/2000 Z.z.

	Základom  pre reguláciu výroby a spotreby látok podľa Montrealského protokolu a jeho dodatkov je pre skupinu A I (plnohalogénované chlórfluórované uhľovodíky) a A II (halóny) rok 1986 a pre látky skupiny B I (ostatné plnohalogénované chlórfluórované uhľovodíky), B II (tetrachlórmetán) a B III (1,1,1-trichlóretán) a látky skupiny C (neplnohalogénované chlórfluórované uhľovodíky) je východiskový rok 1989.	
Na základe podkladov, ktoré Ministerstvu životného prostredia SR poskytuje licenčno-registračný odbor Ministerstva hospodárstva možno konštatovať, že skutočná úroveň spotreba kontrolovaných látok v roku 2000 neprekročí povolenú úroveň spotreby v zmysle požiadaviek Protokolu.
Tabuľka 2.1 uvádza spotrebu kontrolovaných látok v Slovenskej republike za obdobie rokov 1990 až 2000.

Spotreba LPOV v rokoch 1986 až 1998
Tabuľka  2-1  Spotreba kontrolovaných látok  v Slovenskej republike do roku 1998 

	1986/89	1990	1991	1992	1993	1994	1995	1996	1997	1998	
Skupina látok	východis. spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	
	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	
 A I											
  CFC 11	  457	    6	    8	  127.8	   150	    0	3,5				
  CFC 12	 1249.6	  507	  420.5	  478.4	   833	  229.4	379,8	1,21	2,051		
  CFC 113	    3.9	    9	    5	    3.4	     3.9	    0	0,1			1,71	
 CFC 114, 115	    0	    0.5	    0.5	    0			-4,2				
Spolu:	 1710.5	522.5	  434.0	  609.6	   986.9	  229.4	379,2	1,2	2,05	1,706	
 A II											
  Hal 1211	    0.75	   12	    6	    0.5	     0	    					
  Hal 1301	    0.15	   25	   10	    2	     2	    0					
  Hal 2402	    7.2	   50	   25	    0	     0	    0					
Spolu:	    8.1  	   87	   41	    2.5	     2	    0	0	0	0	0	
 B I *											
  CFC 13 	    0.1	    4	    4	    0	     0.1	    0					
  CFC 112	    0	    0	    0	    0	     0	    0	0				
B II *											
  CCl4	   91	    -	  100	  251.8	   250	  315,4	0,6	0	0,161	0,071	
B III *											
1,1,1, trichlóretán C2H3Cl3	  200.1	  190	  172	  107.3	   180	  136.7	69.4	0	0,11		
C I											
  HCFC 22										79,4	
R 141b											
HCFC 124										7,025	
CII 
HBFC22 B1										0,18	
Spolu:	 49,7						37,2	61	59,9	87,32	
E** metylbr.	10	10	10	10	10	6,374	7	9,6	9,86	10,2	
Celkom:	2069.5	813	761	981.2	1429	827.5	559,2	176,1	101,71	101,29	
* východiskový rok - 1989,  ** východiskový rok 1991    1)Spotreba látok v skupinách AI, BII a BIII v rokoch 1996 až 1998 predstavuje dovoz týchto látok na analytické a laboratórne účely v súlade so všeob. výn. MP.
Spotreby v rokoch 1990 a 1991 sú určené odborným odhadom uvedeným v ekologickom projekte MŽP SR č. 0373-C 4.7 Úroveň spotreby v roku 1992 bola získaná po vzájomnej dohode s Českou republikou po rozdelení ČSFR. Údaje v roku 1993 sú získané od jednotlivých rezortov a spotrebiteľov. Údaje v roku 1994 sú na základe udelených licencií Ministerstvom hospodárstva SR.
Poznámka 1: v roku 1996 sa okrem uvedených látok doviezlo aj 250 ton recyklovaného tetrachlórmetánu a 20 ton použitého chladiva CFC 12, ktoré sa podľa platnej metodiky nezapočítavajú do spotreby. Údaje o spotrebe  látok v skupinách CI, CII a E nie z rokov 1989-1996 k dispozícii..  CFC113 a 1,1,1 trichlóretán dováža firma Merck na výnimku. 
Poznámka 2.:  v roku 1997 sa okrem uvedených látok doviezlo 40 ton použitého chladiva R12 a 2,16 ton metylbromidu pre Slovakofarmu, ktoré sa podľa platnej metodiky nezapočítavajú do spotreby. 

Spotreba LPOV v rokoch 1999 až 2008
Tabuľka  2-1   Spotreba kontrolovaných látok  v Slovenskej republike do roku 2008
	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	
Skupina látok	východis. spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	
	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	
 A I											
  CFC 11											
  CFC 12	1,8										
  CFC 113	1										
 CFC 114, 115											
Spolu:	0										
 A II											
  Hal 1211											
  Hal 1301											
  Hal 2402											
Spolu:	0										
 B I *											
  CFC 13 											
  CFC 112											
B II *											
  CCl4	0,181										
B III *											
1,1,1, trichlóretán C2H3Cl3											
C I											
  HCFC 22											
R 141b											
HCFC 124											
CII 
HBFC22 B1											
Spolu:	53,41										
E** metylbr.	0										
Celkom:											
* východiskový rok - 1989,  ** východiskový rok 1991    1)Spotreba látok v skupinách AI, BII a BIII v rokoch 1996 až 1998 predstavuje dovoz týchto látok na analytické a laboratórne účely v súlade so všeob. výn. MP.
Spotreby v rokoch 1990 a 1991 sú určené odborným odhadom uvedeným v ekologickom projekte MŽP SR č. 0373-C 4.7 Úroveň spotreby v roku 1992 bola získaná po vzájomnej dohode s Českou republikou po rozdelení ČSFR. Údaje v roku 1993 sú získané od jednotlivých rezortov a spotrebiteľov. Údaje v roku 1994 sú na základe udelených licencií Ministerstvom hospodárstva SR.
Poznámka 1: v roku 1996 sa okrem uvedených látok doviezlo aj 250 ton recyklovaného tetrachlórmetánu a 20 ton použitého chladiva CFC 12, ktoré sa podľa platnej metodiky nezapočítavajú do spotreby. Údaje o spotrebe  látok v skupinách CI, CII a E nie z rokov 1989-1996 k dispozícii..  CFC113 a 1,1,1 trichlóretán dováža firma Merck na výnimku. 
Poznámka 2.:  v roku 1997 sa okrem uvedených látok doviezlo 40 ton použitého chladiva R12 a 2,16 ton metylbromidu pre Slovakofarmu, ktoré sa podľa platnej metodiky nezapočítavajú do spotreby. 

2.1	Predpokladaná spotreba látok poŠkodzujúcich ozónovú vrstvu po oblastiach použitia v rokoch  1995 až  2008

	Kontrolované látky sa na Slovensku nevyrábajú. Celá potreba kontrolovaných látok sa dováža.  Plnohalogenované chlórfluórované uhľovodíky skupiny A I a skupiny B I sa používajú ako chladiace médium, pri výrobe polyuretánových pien ako nadúvadlo, na čistenie kovových povrchov, pri oprave chladiacich zariadení. Od roku 1996 sa doviezli látky A I a B I na výnimku a látka R12 použitá, určená na regeneráciu.  V roku 1999 doviezla firma Merck na výnimku ešte 1,7 ton CFC113 a 2,3 ton v roku 2000 na analytické a laboratórne účely.
Hnacie plyny
Použitie látok ako hnacích plynov v aerosólových výrobkoch bolo ukončené v roku 1993. Látky skupiny B I sa prakticky na Slovensku nepoužívajú. 
Hasivá
	Kontrolované   látky   skupiny   A  II  -  halóny   sa   používajú  ako  hasiace  médium  v stabilných a polostabilných zariadeniach a ručných hasiacich prístrojoch. Klasické halóny sa postupne nahrádzajú alternatívami (FM 200 10-12 t/rok - dováža Pyrokontrol Bratislava (HFC 227ea)  a Halotron I 6-10 t/rok dováža Apolónia Piešťany), ktoré zatiaľ nepodliehajú regulácii. Od roku 1993 sa halóny na Slovensko nedovážajú. Ojedinele sa používa HFC134a, 23, 125. Perspektívne sa predpokladá využitie hasív PFC 410 a PFC 614 od výrobcu 3M.
Rozpúšťadlá, riedidlá
	Regulovaná látka skupiny B II  tetrachlórmetán sa používala do roku 1996 ako rozpúšťadlo pri výrobe urýchľovača vulkanizácie v Dusle Šaľa a pri výrobe bezolovnatého benzínu v Slovnafte Bratislava. Firma Merck doviezla na laboratórne a analytické účely v roku 2000 21,6 kg tetrachlórmetánu.

Tabuľka 2.2  Postup znižovania spotreby tetrachlórmetánu látky skupiny B II  v tonách pre Slovenskú republiku po roku 1994 s predpokladom do roku 2000.

Rok	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
Množstvo (t)	351,4 	0,6 	250	0,16	0,07	0,08	0,02	
	
	1,1,1 - trichlóretán ako kontrolovaná látka skupiny B III sa používala na čistenie povrchov najmä v strojárenstve a ako riedidlo lepidiel, uvedené množstvo pokrýva potreby niektorých užívateľov ešte i  v roku 1999.

Tabuľka 2.3 Postup znižovania spotreby 1,1,1, trichlóretánu látky skupiny B II v tonách pre Slovenskú republiku po roku 1994 s predpokladom do roku 2000.
Roky	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
Množstvo (t)	136,7	69,4	0	0,1	0,0	0	0	

Riedidlo 1,1,1 trichlóretán sa používa len zo zásob a postupne prestáva byť používané.  Malé množstvá tejto látky boli regenerované. V roku 1997 sa doviezlo cca 100 kg na analytické a laboratórne účely. Táto látka je nahradzovaná alkoholmi (sú horľavé), benzínom, inými uhľovodíkmi (trichlóretylénom-výroba v CHZ Nováky, perchlóretylénom, chloroformom, metylchloridom so spotrebou rádovo 200 a viac ton za rok), vodou riediteľnými rozpúšťadlami na báze hydroxidov (menej výhodné pre zbytkovú vlhkosť čistených povrchov) apod. 

2.1.1	Chladivá podľa oblasti použitia - Priemyselné chladenie

Používanie chlórfluórovaných plnohalogénovaných uhľovodíkov (CFC) bolo u veľkých spotrebiteľov ukončené v roku 1997. V roku 2000 mal už len podnik Chemes Humenné zásoby R 12  (1,5 t) na prevádzku zálohovej klimatizácie. 

2.1.2 Poľnohospodárstvo
	V prvovýrobe sa látky využívajú:
1. Pri chladení skladovaného ovocia a zeleniny
2. Pri chladení skladovaného mlieka
	Ad.1. Ide o menší počet skladovacích priestorov s chladiacimi jednotkami (do 15 kusov, z toho 5 ks na R12) od výrobcu ČKD Choceň, ktoré sa riešia prestavbou zariadení z R12 na látku R22 v cene vo výške od 40 do 50 % z ceny nového zariadenia respektíve nákupom novej technológie. Ostatné skladovacie priestory postavené po roku 1990 sú vybavované s chladiacimi jednotkami s chladivom R22.
	Ad.2. Na Slovensku sa prevádzkujú chladiace zariadenia na mlieko najmä rady CM a ZD6. Ich počet 6 300 z roku 1990 postupne klesol cca na menej ako polovicu a pohybuje sa medzi 2 000 až 3 000 ks v dôsledku znižovania stavu dojníc a nahradzovaním zariadení radu CM veľkoobjemovými zariadeniami (600-10.000 l) radu ZD6 a iných zväčšia s chladivom R22, ale ešte stále aj s chladivom R12 tzv. prekládkou a od roku 1998 i s chladivom R407C. Je predpoklad, že podiel radu CM na  chladiacom objeme klesol zo 44% na  menej ako 5%. Zariadenia radu CM s upchávkovými kompresormi s prevádzkovým únikom chladiva sú na konci svojej životnosti a ich dobeh je riešený v praxi:
•	zmiešavaním chladív R12 a R134a,
•	dopĺňaním recyklovaného chladiva R12,
•	metódou drop in s chladivami R401A a R409A. Táto metóda je najmenej vhodná, pretože uvedené chladivá sú drahšie a pracujú pri vyšších prevádzkových tlakoch. Tak sa únik cez upchávky ešte zvyšuje a zákazníkovi sa tak zvyšujú prevádzkové náklady. 
Táto skupina zariadení si nutne vyžaduje pomoc formou dotácií, či iných podporných opatrení na ich urýchlenú výmenu tam, kde sú v prevádzke, vzhľadom na nevyhnutný únik chladiva do ovzdušia. Rad CM má hliníkovú nádrž, zabudovaný upchávkový kompresor a jeho vekový priemer je vyšší ako 15 rokov. Ich rekonštrukciu na nerezovú nádrž a prestavbu s využitím postupov Retrofit alebo Drop in z dôvodu vysokých nákladov, prestárnutosť zariadení a nutný únik chladiva nemožno odporúčať. Je možný ich dobeh s recyklovaným chladivom prípadne i s využitím možnosti postupu zmiešavania chladív R12/R134a. Celková náplň chladiva R12 v týchto zariadeniach vzhľadom na vyraďovanie týchto zariadení z dôvodu ukončenia chovu dojníc (v prevádzke už len cca 450 ks najviac vo VSK) poklesla na cca 2,5 t (9 % podiel na celkovom množstve v SR) so spotrebou viac ako 2,5 t za rok.
Rad ZD6 s chladivom R12 má vyššie pomerné zastúpenie v množstve chladiva ako rad CM a to nad 39 %. Jeho priemerný vek je nižší. Má nerezovú nádrž, polohermetický kompresor. Pôvodné zariadenia radu ZD6 s chladivom R12 s bulharskými kompresormi, ktorých životnosť vzhľadom na nedostupnosť náhradných účiastok sa rýchlo skracuje sú riešené podobne ako na zariadeniach rady CM avšak s ďalšou možnosťou a to:
•	výmenou chladiacej a kondenzačnej jednotky (CHKJ) a to buď:
•	spolu aj s výparníkom najmä ak sa mení R12 za R407C,
•	bez výparníka ak sa mení R12 za R22.
Na uvedené metódy sa dotácie MP SR neprideľovali  v rokoch 1999-2000. Výmeny CHKJ so zmenou z chladiva R12 na R22 sú viac využívané voči metódam drop in, retrofit respektíve zmiešavaniu chladív vzhľadom na to, že nádrže a ostatná vybavenosť chladiaceho zariadenia je ešte v dobrom stave. Výmeny CHKJ bez výmeny výparníka šetria náklady na nákup pomerne drahého výparníka (od 40 do 75 tis. Sk). Problematické je však vyčistenie výparníka od usadenín, vzhľadom na možnosť použiť nielen vhodné rozpúšťadlo, ale aj v prípade zabudovaného rozdeľovača chladiva dobre zaplaviť všetky rúrky a sekcie výparníka. Z nedostačne vyčistených napríklad horných sekcií výparníka sa za prevádzky pri vyšších tlakoch s chladivom R22 uvoľnia usadeniny, ktoré kompresor poškodia. Celková náplň chladiva R12  v tomto rade ZD6  je cca  11 t so spotrebou cca 1,8 t za rok.
	Rad ZD6 s chladivom R22 má už cca 42 % zastúpenie. Celková náplň chladiva R22 je 11,3 t so spotrebou cca 1,13 t R22 za rok. Menší podiel tvoria ostatné zahraničné zariadenia Alfa Laval, Miele a podobne, v počte cca 100 ks s náplňou cca 1,3 t chladiva R22. 

2.1.3 Stredné chladenie
	Zariadenia používané v strednom chladení v obchodoch, drobných potravinárskych prevádzkach, domoch smútku a podobne (cca od 1 kg do náplne cca 50 kg chladiva) majú taktiež životnosť 15 až 20 rokov a časť z nich bola dovezená v roku1990 až 1997 ako nové zo zahraničia s chladivom R12. Vysoká spotreba chladiva je daná vysokými únikmi zo zariadení s upchávkovými kompresormi a únikmi pri poruchách, pri ktorých chladivo uniklo do ovzdušia.
	V súčasnosti je rýchly úbytok zariadení s upchávkovými kompresormi. Existujúce sa väčšinou dopĺňajú recyklovaným chladivom respektíve sa praktizuje zmiešavanie chladív R12 a R134a až do času fyzického vyradenia prevažne z dôvodu havárie kompresora z prevádzky. Vyradené kompresorové a kondenzačné jednotky sa nahrádzajú za nové s prevahou chladiva R22, ktoré je v súčasnosti najlacnejšie.
	V tejto oblasti sa presadili metódy náhrady R12 alternatívnym chladivom, ktoré sú pre užívateľov ekonomicky únosné i keď z hľadiska celkových ekonomických bilancií často menej výhodné ako nákup novej technológie. Preto je veľmi dôležitá podpora energeticky, hygienicky i esteticky modernejším zariadeniam  v programe štátnej pomoci malým a stredným podnikateľom v rámci podpory postupného vylúčenia CFCs látok. 

2.1.4 Domáce chladenie
	V súčasnosti prevažná väčšina chladničiek a mrazničiek v domácnostiach (1-1,5 milióna) pracuje s chladivom R12. Časť z týchto zariadení (okolo 50 000 ks) bola dovezená ako použitá zo zahraničia najmä do roku 1996. Životnosť týchto zariadení v našich podmienkach je 15 až 20 rokov a ekonomická situácia veľkej časti obyvateľstva nedovoľuje rýchly nákup nových zariadení s alternatívnymi chladivami (cca 70-80000 ks/rok). 
Pomalý prirodzený úbytok týchto zariadení s chladivom R12 bol daný tiež skutočnosťou, že na ich servis bolo dostatok chladiva R12. Tí opravári, ktorí nemajú prístup k chladivu R12 používajú náhrady R401A alebo R409B metódou Drop in. V prípade výmeny kompresora sa  väčšinou robí retrofit, to znamená vymieňa sa aj minerálny olej za esterový, preplach sa robí s R141b a chladivo R12 sa mení za R134a, ktorého cena je v súčasnosti takmer polovičná oproti R12. 

2.1.5 Iné
	Chladiace zariadenia, ktoré nepatria do vyššie vymenovaných oblastí použitia kontrolovaných látok, sú najmä chladiace a klimatizačné zariadenia často s vlastným servisom vo veľkých budovách pre nepriemyselné účely (nemocnice,tržnice, hypermarkety a malé potravinárske výrobne). Klimatizačné zariadenia s náplňou chladív R12 alebo R11 boli v minulom období projektované a inštalované pre klimatizáciu veľkých budov - hotelov, nemocníc, obchodných domov, technologických prevádzok. Celkový počet týchto zariadení bol cca 4500 ks. Všetky zariadenia a technológie na R11 boli už prebudované, nahradené za iné s prechodnými alebo alternatívnymi chladivami. Zariadenia menších výkonov boli aj v minulosti navrhované s chladivom R22, v súčasnosti prevažuje toto chladivo aj v zariadeniach veľkých výkonov. 

Tabuľka 2.4.   Údaje o dovoze CFC a HCFC chladív vybraných dovozcov v SR k 30.10. 2000

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destilov.	Nákup 	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destilov.	
CETT	R11		0 / 2,5				2,5				0			
	R12	42,05	41/1.046	0,1	9,136	7,606  /  1,53	0,2	4,576	6,095 / 0	0,01/0,4	0			
	R22	15	11,4/ 3.6		51,88	47,15 / 8,409	0,1	8,056	16,465/ 0	0,31*	0			
	R124	1	1 / 1		3	3 / 0		3	3 / 0		0			
	R141b	1	0,8 / 0,2			0,2 / 0,1			0,1  /  0		0			
	R401A										0			
	R409A	15	1 / 14		22,38	36,4 / 1,434		4,12	5,437 / 0,117		0			

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
					Nákup	Spotreba/ Zostatok	Regener/destilov.	Nákup	Spotreba/Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destilov.	
Idaf, Calex	C2H3Cl3													
	R12													
	R22													
	R124													
	R141b	30	30 / 30		30	30 /  30								

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/ Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	
RK Bödök	R11													
	R12		20 / 21,6			5,3 / 15,7			10,7 / 6,9			/3		
	R22	5	4 / 1		49	6 / 47,3			4,3 / 41,9		12,6			
	R124													
	R141b					/1,791			/1,313		1,665			
	R401A	0,52	0,4/ 0,12		0,5	0,6 / 0		0,6	0,24 / 0,36		-			
	R409A	0,6	0,1 / 0,5			0,38 / 0,12		0,93	0,29 / 0,64		5,44			

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/ Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	
LINDE	R11													
	R12		 2 / 1.5			1,5  / 0								
	R22	8	7,5 /  0,5		13	13,5 / 1		12,5	12,5 / 1,2		12,5			
	R124													
	R141b							0,35	0,35					
	R401A	0,4	0 / 0,4		12,4	12,8 / 0,3		18,5	18 / 0,5		17,5			
	R409A													

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/ Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	
Frostechnika	R11													
	R12													
	R22	9	7 / 2		15,58	9,774 /  7,769		8	11,6  / 1,84	1,2	20			
	R124													
	R141b													
	R401A	0,5	0,2/0,29		0,854	1,062 / 0,0		4,27	4,292 / 1,122					
	R409A													

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/ Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	
Chemes	R11													
	R12					/9,271			5,55/3,721			3,721/0		
	R22													
	R124													
	R141b													
	R401A													
	R409A													

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/ Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	
Hoechst-Biotika/Merck	R11													
	R12/114							0,48/1,7	*Merck		2,3*	Merck		
	R22													
	R124													
	R141b													
	R401A													
	R409A													

Firma	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/ Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	
Appolonia – halotron I	R11													
	R12													
	R22													
	R123							1,215	0,616/0,599		-	0,213/0,386		
	R141b													
	R401A													
	R409A													

Firmy	
Chladi
vo	Rok 1997 (t)	Rok 1998 (t)	Rok 1999 (t)	Rok 2000 (t)	
		Nákup	Spotreb/ Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	Nákup	Spotreba/
Zostatok	Regener/destil.	
SPOLU	R11		0 / 2,5							2,5				
	R12	42,5	63/24,15	0,1*	9,1	14,406/ 17,23		9	18,975 / 6,9	0,4*				
	R22	37	 36,43/4,5		129,5	76,4/ 60,5		28,556	53,8 / 44,2	0,3*	45			
	R124	1	1 / 0,1		3	3 / 0		3	3 / 0					
	R141b	31	30,8 / 0,2		30	30,2 / 1,791		0,35	0,828 / 1,313					
	R401A	1,42	0,608 / 0,813		13,75	14,46 / 0		23,37	21,39 / 1,982					
	R409A	15	1,5 / 14,5		22,39	36,9 / 0		6,604	5,847 / 0,757					
* údaje o regenerovaných množstvách sú konzultované s firmou CETT

2.2	Trend vývoja podielu jednotlivých chladív na trhu 

Trend znižovania CFCs chladív musí byť vyvážený s trendom nástupu prechodných a alternatívnych chladív. Tento vývoj bol doposiaľ do značnej miery ovplyvnený zásobami chladiva R12 v servisnej sieti, ktoré stále nie sú vyčerpané. Obrat by mal nastať najmä vo vzťahu k znižovaniu podielu chladiva k R22. 
Spotreba chladiva R 12 postupne končí vzhľadom na výrazný pokles stavu zásob v servisnej sieti a zastavenie ich uvádzania do obehu veľkopredajcami v roku 2000. Ďalšie používanie R12 bude ovplyvnené najmä rozsahom recyklácie a regenerácie.
Chladivo R22 by tiež malo pokračovať v trende poklesu naštartovaného v roku 2000  najmä vďaka tomu, že výrobcovia klimatizácie prechádzajú na chladivá R407C, R134a, R410 a tiež v niektorých prípadoch na chladivá R404A/R507, ktoré sa však spolu s R134a  výraznejšie presadili v distribučnom chladení, kde vytlačili R22 a R502. Dôležitý je preto pomer, v ktorom postupne budú vytláčať najmä chladivo R22. 
Chladivo R407C bude narastať spočiatku rýchlo a však už v priebehu 3-6 rokov začne pravdepodobne pokles jeho spotreby vďaka nástupu chladiva vysokotlakého R410A, ktoré si vyžaduje vývoj nových komponentov chladiaceho okruhu. To sa rovnako bude dotýkať aj chladív R404A, keďže R410A sa predpokladá používať v širokom rozsahu vyparovacích teplôt.
Chladivo R134a bude narastať, pretože bude nahrádzať zariadenia s R12 nie však v plnej miere vzhľadom na podiel R600a, R410A, perspektívne CO2 a podobne. Chladivo R407C je na základe svojich termodynamických vlastností jediným chladivom, ktoré sa dá používať v zariadeniach pre chladivo R22 len s jeho nepatrnými úpravami. Zatiaľ stúpajúci podiel R407C možno vzťahovať na použitie tohoto chladiva v oblasti klimatizácie. 

2.2.1	Dovoz chladív do SR

	Z nasledujúcej tabuľky sú vidieť trendy v dovoze chladív na Slovensku či už v nádobách alebo priamo v zariadeniach. Vyplýva z nich nielen všeobecný pokles objemu dovážaných chladív, ale aj napríklad pokles dovozu výrobkov v roku 1999 oproti roku 1998. To samozrejme nebolo dané len opatreniami na nakladanie s chladivami, ale aj celkovou ekonomickou situáciou na Slovensku. Všeobecne do roku 1998 sa dovážali výrobky s chladivami R22, R134a a R404A. Až v roku 1999 sa objavujú náznaky dovozu výrobkov s chladivami R407C a R410. V roku 1998 bolo predzásobenie chladivom R22 u jeho dovozcov z dôvodu vstupujúceho zákona č. 76/1998 Z.z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme do platnosti. Spotreba náhradných chladív za R12 - R401A a R409A má zatiaľ stúpajúcu tendenciu. Rastové tendencie uplatnenia pokračujú s chladivom R134a a začínajú od roku 1999 s chladivami R407C a R410A (pozri tabuľku 2.8).

Tabuľka 2.5.
Druh dovážanej techniky	R22 (t)	R134a (t)	R404A (t)	R407C (t)	R410 (t)	
	1998	1999	2000	1998	1999	2000	1998	1999	2000	1998	1999	2000	1998	1999	2000	
																
Klimatizácia	7	6,45		0,9	0,87		0,23	0,1		0,1	0,51			0,03		
Distribučné chladenie	0,49	0,38		0,23	0,19		0,17	1,91		0	0,14			0		
Domáce chladenie	0	00		16,5	15,5		0	0		0	0			0		
Spolu chladivá v zariadeniach	7,49	6,83		17,7	16,6		0,4	2,01		0,1	0,65			0,03		
Dovoz chladív v nádobách	129	32		52,1	50		2,7	2,6		0,5	0,4			0,03		
SPOLU 	137	39		69,8	66,6		3,1	4,6		0,6	1,05			0,06		

2.2.2 Trend znižovania chladiva v náplniach chladiacich zariadení
	Tento trend naštartovaný v roku 1995 prebieha s poklesom náplne R12 v náplniach zariadení cca 15 % ročne. Rýchlejší pokles je najmä v strednom chladení, kde prebiehala pomerne intenzívna výmena ako celých zariadení, tak i samostatných chladiacich okruhov. Predpokladá sa, že pomocou recyklácie sa chladivo R12 bude používať v strednom chladení asi do roku 2004.
Najpomalší pokles R12 v náplniach je v domácom chladení vzhľadom na jeho životnosť a ekonomické možnosti obyvateľstva. Predpokladá sa, že chladivo R12 v domácom chladení bude pravdepodobne používané aj po roku 2008.
Východiskom pre postup vylúčenia chladiva R12 a nástup alternatívnych chladív je aproximácia nasledujúcich údajov (tabuľka 2.6.):
1.	znižovania stavu zásob, vývoja recyklácie,
2.	vývoja emisií,
3.	vývoja náplní,
4.	dovozu HCFC náhrad, 
5.	dovozu HFC náhrad.
Je to veľký počet ukazovateľov, ktorý závisí od mnohých podmienok, najmä však ekonomickej situácie majiteľov chladiacich zariadení, pretože prevažná časť zariadení s R12 až 80 % je amortizovaná a vo väčšine prípadoch aj morálne zastaralá, energeticky náročná, s nízkou emisnou bezpečnosťou. Napriek tomu sa udržujú v prevádzke zariadenia staršie aj ako 20 rokov. 

2.2.3 Závery
	Na základe skutočného vývoja spotreby chladív do roku 2000 sú aproximované trendy do roku 2008 na obrázku 2.1 a  trend vo vývoji náplní chladív na obrázku 2.2. Z obrázkov je vidieť, že napriek poklesu celkovej spotreby chladív na úroveň cca 150 t/rok, zásluhou znižovania emisií a náplní chladív v zariadeniach je i pri tomto množstve chladiva dostatočný priestor na zvyšovanie celkového inštalovaného chladiaceho výkonu v SR o 5 až 10 % ročne popri zvyšovaní podielu prírodných chladív a čistých uhľovodíkov. 
Ak sa však znižovanie emisií nepodarí zabezpečiť spotreba HFC chladív môže narásť. Na obrázku 2.3  je vidieť pokles náplní chladív v rokoch 2000-5, čo je možné vysvetľovať nástupom modernejšej techniky s menším podielom náplne voči dosahovanému výkonu a vyraďovaním nepotrebnej techniky bez náhrady. V inom prípade by spotreba v týchto rokoch musela narásť. 

Tabuľka 2.2.

Rok
	Chladivo R11	Chladivo R502,500,13 v tonách	Chladivo R12 v tonách*	Chladivo R134a v tonách**	Chladivo R22 v tonách	Zmesi HCFC v tonách	Chladivo R404A v tonách	Chladivo R407C v tonách	Chladivo R410A v tonách	Chladivo R23, 503,508 v tonách	SPOLU dovoz v tonách	Priemerné emisie v %	Emisie v tonách	Nové náplne v tonách	Náplne HFC v t	Existujúce náplne CFC chladív v t	Náplne spolu v t	
1990	5	2	507	 	 	 	 	 	 	 	514	70	420,7	40-80	 	601	601	
1991	4	2	420,5	 	 	 	 	 	 	 	426,5	65	390,65	 	 	560	560	
1992	2	2	478,4	 	 	 	 	 	 	 	482,4	60	360,6	 	 	520	520	
1993	1	1	833	 	 	 	 	 	 	 	835	55	330,55	 	 	480	480	
1994	 	1	229,4	0,007	 	 	 	 	 	 	230,407	50	300,5	 	0	460	460	
1995	 	0,5	379,2	44,8	 	 	 	 	 	0,007	424,507	40	240,4	 	22,4	440	462,4	
1996	 	 	21,2	52,6	30	0	0,3	0	0	0,36	104,46	35	210,35	 	38	420	458	
1997	 	 	42,05	61,45	37	16,42	1	0,1	0	0,017	158,037	31	186,31	 	52,3	400	452,3	
1998	 	 	9,14	72	129,5	36,14	3,1	0,65	0	0,067	250,597	26	156,26	 	69,2	380	449,2	
1999	 	 	9	75	31,5	28,77	4,6	1,05	0,03	0,1	150,05	23	138,23	 	81	340	421	
2000	 	 	0	78	40	20	10	5	0,1	0,15	153,25	18	108,18	 	96,7	309	405,7	
2001	 	 	 	88	35	15	12	8	1	0,2	159,2	17	102,17	 	118,6	258	376,6	
2002	 	 	 	90	30	10	14	12	2	0,3	158,3	17	102,17	 	156	210	366	
2003	 	 	 	95	30	5	14	13	4	0,3	161,3	17	102,17	 	197,7	172	369,7	
2004	 	 	 	90	25	4	15	15	6	0,3	155,3	15	90,15	 	246,7	134	380,7	
2005	 	 	 	88	25	3	15	14	8	0,3	153,3	15	90,15	 	299,9	106	405,9	
2006	 	 	 	86	25	2	14	13	11	0,3	151,3	13	78,13	 	353,4	86	439,4	
2007	 	 	 	86	20	1	14	12	18	0,3	151,3	13	78,13	 	404	66	470	
2008	 	 	 	86	20	0	12	11	22	0,3	151,3	12	72,12	 	453,5	46	499,5	
* na výnimku  **Odpočítaný je vývoz chladiva R134a vo výrobkoch Calex a Volkswagen								

																		

																		

																		

																		

																		

																		
																		
Obrázok 2.3

	

																		

																		

																		

																		

3	ZNIŽOVANIE SPOTREBY chladiva R12 PO OBLASTIACH a program zberu, recyklácie, regenerácie a Zneškodňovania R12 a výrobkov s R12

3.1.1 Znižovanie spotreby R12 celkom

Plnohalogenované chlórfluórované uhľovodíky, predovšetkým chladivo R12 poškodzujúce ozónovú vrstvu Zeme, sa v súčasnosti ešte používa pri oprave chladiacich zariadení. Chladivo R11 sa už ako chladivo nepoužíva. Je však stále používané pri preplachoch chladiacich okruhov, pretože jeho cena je nižšia ako R141b. Tieto chladivá sa na Slovensku nevyrábali, celá potreba sa dovážala. Od roku 1996 sa doviezlo chladivo R12 1en na výnimku alebo použité, určené na regeneráciu.
	V nasledujúcej tabuľke a na grafe je znázornený vývoj ukončenia dovozu chladiva R12 a nábeh spotreby chladiva R134a ako jedinej rovnocennej náhrady za chladivo R12.
Z grafu 1 je vidieť, že Slovensko dobre zvládlo vylúčenie chladiva R12, na čo si vytvorili servisné organizácie zásoby cca 700 ton chladiva R12 najmä v rokoch 1993 a 1995, po ktorých sa očakávalo prijatie právnych noriem s kratšími termínmi na vyradenie CFC chladív. Z grafu je vidieť postupný nábeh dovozu chladiva R134a (nie je odpočítaný následný vývoz R134a vo výrobkoch Calexu a Volkswagenu), ktorý je aj v roku 1999 ovplyvnený končiacimi zásobami chladiva R12, ktoré budú vyčerpané pravdepodobne až v roku 2001.

Tabuľka   3.1   Dovoz chladiva R12 a R134a do Slovenskej republiky od 1989 do roku 2000

Z uvedeného vyplýva, že sa realizuje postupná obnova techniky v oblasti domáceho a komerčného chladenia, nákupom novej, respektíve výmenou chladiaceho okruhu.
 	Výmena chladiva - najmä metódou retrofit - je nákladná a rozhodnutie o nej, či o kúpe nového zariadenia je otázkou ekonomickou. Retrofit je rentabilný na zariadeniach, ktoré sú vo veľmi dobrom stave a nie sú staršie viac ako polovica ich predpokladanej technickej životnosti, ktorá sa obvykle pohybuje okolo 15 rokov. Okrem metódy retrofit je možné použiť aj iné metódy, napr. Drop-in alebo zmiešavanie.
	Vzhľadom na vysoký priemerný vek zariadení s chladivom R12, nutný prevádzkový únik chladiva, vysokú energetickú náročnosť, často tiež vzhľadom na nevhodnosť ďalšieho používania z hľadiska hygienického a estetického je najlepším ekonomickým riešením ich výmena za nové. Tomu sa snaží napomôcť tiež Program podpory postupného vylúčenia spotreby LPOV s cieľom uľahčiť malým a stredným podnikateľským subjektom obnovu existujúcich zariadení. 

3.1.2 Znižovanie spotreby chladiva R12 po oblastiach
	V rokoch 1993 a 1995 sa vzhľadom na očakávaný zákaz dovozu chladiva R12 v SR nakúpili zásoby cca 700 t chladiva R12, ktoré sa postupne spotrebovali tak ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke s predpokladom ukončenia zásob v roku 2001. Po roku 2001 bude k dispozícii len recyklované chladivo. V tabuľke je aj predpokladaný pokles náplní R12 v zariadeniach, čo je graficky znázornené na obrázku 3.2. Z obrázku je znázornený predpoklad, že po roku 2005 bude k recyklácii k dispozícii prevažnen náplň z domácich chladničiek .

Tabuľka 3.2  Predpokladaná spotreba a náplne CFC chladív v tonách v rokoch 1996 až 2008

Oblasť	rok       1995	rok       1996	rok       1997	rok       1998	rok       1999	rok       2000	
použitia	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	
Dom.chl.	300	35	288	30	265	25	244	20	225	18	206	6	
Stred.chl.	150	130	140	130	120	100	100	80	80	65	60	9	
Priem.ch.	58	22	34	16	16	10	3		3		1,5		
Poľn.chl.	35	30	35	25	25	20	20	15	18	14	15	9	
Iné	58	29	45	22	40	15	35	13	30	11	25	3	
Spolu	601	246	542	223	466	170	402	128	356	106	309	21	

Oblasť	rok       2001	rok       2002	rok       2003	rok       2004	rok       2005	rok       2008	
použitia	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	náplň	spotr.	
Dom.chl.	186	2	166	2	146	1	126		106		26		
Stred.chl.	40	3	20	1	10								
Priem.ch.													
Poľn.chl.	12	2	9	1	6		3		0				
Iné	20	1	15	1	10		5		0				
Spolu	258	11	210	5	172	1	134		106		46		

3.1.3	Chladivo R22 a iné v skupine C.I.

Neplnohalogénované chlórfluórované uhľovodíky (napríklad chladivo R22) sa vylúčia do 1. januára 2015, dovoz, vývoz, výroba výrobkov s ich obsahom sú povolené do 30. júna 2002 s tým, že prevádzka zariadení s R22 od roku 2010 do roku 2015 by mala byť zabezpečovaná už len na recyklované, regenerované chladivo R22. Táto skutočnosť pravdepodobne prinúti mnohých užívateľov, ktorí si zariadenia s R22 kúpia ešte aj po roku 2000, k prestavbe zariadenia cca v polovici jeho životnosti na iné chladivo.
Povolená ročná kvóta kontrolovaných látok uvedených v skupine IX prílohy č. 1 zákona č. 76/1998 Z.z., v znení zákona č. 408/2000 Z.z. je daná súčtom 2% vypočítanej úrovne spotreby kontrolovaných látok v skupine I prílohy A Montrealského protokolu a vypočítanej úrovne spotreby kontrolovaných látok v skupine I prílohy C Montrealského protokolu v roku 1989. V prípade Slovenskej republiky je to súčet 2% z 1979, 2 ODP ton skupiny A.I. (ODP tony sú metrické tony vynásobené potenciálom poškodzovania ozónu) v roku 1989 a 2,73 ODP ton skupiny C.I. v roku 1989. Povolená úroveň spotreby v roku 2001 teda je:

2% z 1979,2 + 2,73 = 39,58 + 2,73 = 42,31 ODP ton

	Na Slovensku je doposiaľ cca 150 až 200 t R22 v náplniach zariadení, ktoré si na nové náplne a údržbu vyžadujú cca 50 - 60 t R22 ročne (vrátane rezervy). Dovoz R22 v zariadeniach nepresahuje 10 t ročne. To znamená, že Slovensko potrebuje ročne doviesť 70-80 t  R22 a nie je dôvod očakávať významnejší nárast vzhľadom na alternatívne chladivá ako napríklad R404a, R507, R407C a ďalšie, ktoré sa už po roku 1998  začínajú plniť do nových zariadení vo významnejších stavbách. Naopak už v roku 2000 sa očakáva pokles použitia R22 v nových zariadeniach vzhľadom na nástup chladív R404A, R407C a R410A.
	Z predchádzajúcich tabuliek je vidieť, že spotreba chladiva R22 v roku 1998 bola 76 ton a v roku 1999 52 ton. Na zásobách je do 50 ton. V zariadeniach sa v roku 1998 doviezlo od 7 do 10 t.
	Dovoz nadúvadla R141b sa zastavil v roku 1998, pretože Nový Calex vypeňuje od roku 1999 s cyklopentánom a firma IDAF od roku 1997 s R134a. 
	Povolené množstvo spotreby látok skupiny C.I. (HCFC) 42,3 t  (čo je 769 ton R22) so značnou rezervou postačuje  na servis a údržbu zariadení s obsahom látok tejto skupiny s perspektívou rýchleho útlmu a používania R22 v nových výrobkoch (do 30.6.2002). Podobným spôsobom nastane tiež útlm používania HCFC zmesí na zámenu chladiva R12 metódou drop in.
Prechod z chladiva R22 na iné alternatívne chladivá je z dôvodu ukončenia jeho používania na servisné účely v roku 2010. Očakávaný nástup vysokotlakého, energeticky výhodnejšieho alternatívneho chladiva R410A je po roku 2003, pretože toto chladivo si vyžaduje vývoj nových komponentov chladiaceho okruhu dimenzovaných na vyššie prevádzkové tlaky.  

Zrýchlený postup vyradenia HCFC chladív.
Vypočítaná úroveň spotreby chlórfluórovaných neplnohalogénovaných uhľovodíkov (HCFC látok), ktorú výrobcovia a dovozcovia uvedú na trh alebo použijú pre vlastnú potrebu sa zníži z cca 64 t na cca 42 ODP ton, čo je približne 770 t chladiva R22. Vychádzajúc z tohoto čísla bude zrýchlený postup vyradenia HCFC chladív u nás (je zhodný s EÚ) nasledovný:
Rok	Percentuálne znižovanie
%	Prepočítané na
ODP tony	Prepočítané na R22 
t	
2001	100 	42,3	770	
2002	85	36	650	
2003	45	19	343	
2004	30	12,7	229	
2008	25	10,6	190	
2010	0	0	0	

Emisné kontroly.
	Jedným z najdôležitejších opatrení Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 2037/2000 je opatrenie uvedené v článku 17, ktoré vyžaduje vykonať preventívne opatrenia tak, aby sa zabránilo úniku kontrolovaných látok alebo, aby sa úniky zredukovali na minimum. Zariadenia s obsahom látok nad 3 kg podliehajú raz ročne emisnej kontrole. Členské krajiny EÚ musia definovať minimálne požiadavky na kvalifikáciu osôb pracujúcich 
s látkami. Tieto osoby s adekvátnym preškolením a kvalifikáciou budú oprávnené na výkon emisných kontrol. Každá členská krajina vymenuje komisiu zodpovedajúcu za plnenie uvedených požiadaviek do konca roka 2001.
	Tieto požiadavky sú premietnuté v zákone č. 76/1998 Z.z., v znení zákona č. 408/2000 Z.z. a jeho vykonávacej vyhláške. 		

3.1.4  Závery
Z predchádzajúcej aproximácie zrýchleného znižovania spotreby chladiva R12 v náplniach zariadení vyplývajú možnosti zastaviť servis a údržby s chladivom R12:
1.	v roku 2008  bez toho, aby sme obmedzili možnosti recyklácie chladiva R12 zo stredného chladenia,
2.	v roku 2004 s čiastočným obmedzením recyklácie chladiva R12 pri vyraďovaní dobiehajúceho stredného chladenia,
3.	v roku 2003 s obmedzením recyklácie chladiva pri prebiehajúcom vyraďovaní stredného chladenia.
V súvislosti so snahou Slovenskej republiky o vstup do Európskej únie v roku 2004 bude uplatnená alternatíva č. 2. 
Z výpočtu minimálnej východzej úrovne regulovanej spotreby látok skupiny C.I. s postupnou reguláciou spotreby do roku 2010 vyplýva, že nie je potrebné prijímať opatrenia na zabezpečenie požadovaného tempa poklesu spotreby. Opatrenia je však  potrebné prijať na:
•	organizačné a technické zabezpečenie recyklácie R22 po roku 2010,
•	zabezpečenie odbornej spôsobilosti na výkon kontrol tesnosti.

3.2 Program zberu, recyklácie, regenerácie lpov 
3.2.1 Program zberu, regenerácie LPOV 
	Podľa § 3 ods. 5 a 6 zákona č. 76/1998 Z.z., v znení zákona č. 408/2000 Z.z. chlórfluórované uhľovodíky, ostatné chlórfluórované plnohalogenované uhľovodíky, halóny, tetrachlórmetán, 1,1,1-trichlóretán, brómfluórované neplnohalogenované uhľovodíky a chlórfluórované neplnohalogenované uhľovodíky nachádzajúce sa v:
•	chladiarenských, mraziarenských, klimatizačných zariadeniach a tepelných čerpadlách,
•	zariadeniach obsahujúcich rozpúšťadlá,
•	hasiacich prístrojoch a stabilných a polostabilných hasiacich zariadeniach a
•	tvrdých penách,
sa musia v čase servisu a údržby zariadenia alebo pred demontážou alebo likvidáciou zariadenia odobrať na recykláciu alebo regeneráciu alebo na zneškodnenie technológiami schválenými stranami Montrealského protokolu alebo inými zneškodňovacími technológiami, ktoré sú vhodné z hľadiska životného prostredia, ak je to uskutočniteľné. Hasivá sa riešia v samostatnej časti (pozri prílohu stratégia halónov). Problém rozpúšťadla tetrachlórmetán, ktoré sa používalo a bolo skladované v Dusle Šaľa bol vyriešený jeho vývozom do zahraničia na ďalšie spracovanie. Problém zberu, regenerácie a zneškodňovania sa tak zužuje na chladivá LPOV, oleje s obsahom LPOV a nadúvadlá.
Systém regenerácie ekologicky škodlivých chladív v SR po technickej a organizačnej stránke začala na našom trhu organizovať v rámci svojich podnikateľských aktivít firma CETT (Central Europe Trading and Technologies) so sídlom v Bratislave. V uvedenom systéme sa začal realizovať výkup znečistených chladív, predaj regenerovaných chladív (s dokladom o kvalite vlastností chladiva) a pôvodne sa počítalo aj s likvidáciou chladív, ktoré už nebude možné regenerovať.
	Firma CETT vlastní potrebné technické zariadenia (odberné, recyklačné a regeneračné zariadenia chladiva, zberné nádoby, testovacie zariadenia a iné) s kapacitou regenerácie väčšou ako je potrebné pre zabezpečenie regenerácie disponibilných množstiev v rámci SR. Pre plošné zabezpečenie systému zberu chladív chýbajú zberné nádoby nielen na chladivo R12, ale tiež na R22 a odberné zariadenia. Organizačne mal celý systém fungovať pomocou obchodnej siete predaja chladív firmou CETT. Firma začala zapožičiavať na zálohu 1000 Sk servisným pracovníkom a firmám zabezpečujúcim odber znečistených chladív zberné nádoby s dvojcestnými ventilmi, ktoré by mali cirkulovať medzi jednotlivým servisným pracovníkom alebo firmou a regeneračným strediskom firmy CETT. Doteraz bolo zapožičaných len necelých 500 ks zberných nádob. V servisnej sieti predpokladáme zberných nádob viac, ktoré si mechanici upravili z tlakových nádob na chladivo.
Vzhľadom na znížený odbyt chladív a teda nižšie príjmy z predaja, firma CETT prestala už v roku 1999 investovať do plošného zabezpečenia systému zberu chladív a vzhľadom na podstatne nižší objem predaja chladív. Zakúpenú regeneračnú a prístrojovú techniku plánujú využívať prostredníctvom novej samostatnej firmy zameranej na recykláciu a regeneráciu chladív. Pôvodný plán riešiť aj zneškodňovanie LPOV sa javí v rámci firmy CETT v daných podmienkach ako nereálny.

3.2.2 Recyklácia chladív
	Recyklácia chladív po ústupe aktivít firmy CETT v oblasti regenerácie LPOV sa tak ukazuje ako veľmi dôležitá. Zamerali sa na ňu viaceré ekonomicky silnejšie firmy ako SELZ a.s. Košice, ABC Klima s.r.o. Bratislava, RK Bödök Vlčany a ďalšie. Tento trend bude potrebné podporiť nielen z hľadiska chladiva R12, ale perspektívne aj chladiva R22. 
Neúspešnosť centrálneho riešenia zberu LPOV na regeneráciu a na druhej strane vysoká cena recyklačných zariadení do 200 tis. Sk ukazuje možnosť riešenia formou poskytovania služieb na recykláciu chladív. Takéto služby by mali poskytovať predajcovia chladív a náhradných súčiastok servisným organizáciám a živnostníkom. Z trendov potreby recyklačných zariadení vyplýva potreba asi 20 ks týchto zariadení (náklady cca 4-5 mil. Sk). 

3.2.3 Ekonomika zberu a regenerácie
	Funkcia zbernej siete je nielen ekologická, ale i ekonomická, ktorá sa pre fungovanie zbernej siete ukazuje ako rozhodujúca. Ekonomika pôsobí proti fungovaniu zbernej siete najmä z týchto dôvodov:
•	predaj chladív v SR celkovo poklesol v roku 1998 na cca tretinu oproti roku 1994. Vo firme CETT poklesol predaj chladív až na štvrtinu oproti roku 1994 z celkom 120 ton na cca 30-40 ton. Menší obrat firmy znemožnil  investície do ekologických aktivít,
•	menší obchod s chladivom neumožnil pravidelné dodávky chladív veľkododávateľa chladív regionálnym predajcom - zberným strediskám, čo spomalilo respektíve často ani nedovoľovalo prevzatie zozbieraného chladiva sústredeného v zberných strediskách, jeho zaplatenie a následnú regeneráciu,
•	cena regenerovaného chladiva je podstatne vyššia ako výkupná,
•	zber chladiva si vyžadoval evidenciu, odvoz do zberného strediska, pričom finančné vyrovnanie sa vykonalo až po prebratí chladiva vhodného na regeneráciu,
•	odobraté chladivo zo zariadení servisný pracovník zväčšia môže po jednoduchom prečistení opätovne použiť v zariadeniach napríklad s upchávkovými kompresormi a podobne. 
	Funkciu zberných sietí v okolitých krajinách sa napriek podpore Svetovej banky z fondu GEF nepodarilo zabezpečiť práve z uvedených dôvodov. Tieto investície sú využité v podstate len na odber a opätovné použitie chladív servisnými pracovníkmi a operatívne zabezpečenie recyklácie a regenerácie chladív pre väčšie množstvá chladív v zariadeniach významnejších firiem. Týmto spôsobom sa darí držať podiel regenerovaných chladív z celkového predaného množstva cca od 0 do 5 %. 
	Z uvedeného vyplýva, že na Slovensku sa bude podporovať recyklácia chladív, ako je uvedené v bode 3.2.2.

3.2.4	Ceny chladív a ich vplyv na uplatňovanie náhrad CFC chladív alebo výmeny chladiacich a kondenzačných jednotiek.

	Okrem technických a technologických možností náhrad chladív vplývajú na výber náhrady chladiva R12 tiež ceny alternatívnych chladív, ktoré sú pre mesiac november 2000 uvedené v nasledujúcej tabuľke.
	V tabuľke je rozdelenie predaja chladív v jednorázových fľašiach a vo vratných fľašiach. Snaha je postupne znižovať predaj v jednorázových fľašiach, ktoré nie sú vhodné na opakované použitie, často v nich ostávajú zbytky chladiva, ktoré sa pri lisovaní týchto fliaš ako železného šrotu uvoľnia do atmosféry. Predaj chladiva v týchto fľašiach je drahší, ale pohodlnejší.

Tabuľka  3.3  Približné ceny CFC a HCFC chladív v Sk/kg bez DPH v novembri 2000 v SR 
Chladivá	Jednorázové fľaše	Plnené fľaše
(vratné/vlastné)	Barel sud 
(nad 100 kg)	
R12	400-430	380-400	370-390	
R22	220-270	220-230	200-210	
R401A	390-400			
R409A	310-330	300-320	290-310	
R11		120	110	
R141b		298		

Tabuľka  3.4.  Približné ceny HFC chladív v Sk/kg bez DPH v novembri 2000 v SR 
Chladivá	Jednorázové fľaše	Plnené fľaše
(vratné/vlastné)	Barel sud 
(nad 100 kg)	
R134a	270-290	260-280	250-270	
R404A	529	515		
R407C	650	640		
R410A				

	Z uvedených cien vzhľadom na ich rozptyl vyplýva, že môžu významne vplývať na rozhodovanie o použití alternatívneho chladiva. Na prvý pohľad je významný cenový rozdiel medzi R11 a R141b. Preto sa zatiaľ stále ešte predáva recyklované chladivo R11. Podobne je to medzi R12 a R22 respektíve R134a. 
V nasledujúcich prípadoch je ekonomické a účelné vymeniť celý chladiaci okruh respektíve kompresor alebo chladiacu a kondenzačnú jednotku (CHKJ). Sú to nasledujúce prípady:
•	ak sa mení kompresor na domácej chladničke.
•	chladiace zariadenie na chladenie mlieka respektíve distribučné chladenie je v dobrom technickom stave po úniku chladiva, alebo pre nedostatok náhradných dielov - vymení sa celý chladiaci okruh, alebo len CHKJ s retrofitom výparníka s prechodom buď na chladivo R22 alebo R134a. 
•	v prípade, že sa mení CHKJ v okruhu pôvodne s chladivom R12, za CHKJ s chladivom R407C, mení sa zároveň celý chladiaci okruh vrátane výparníka.

3.2.5  Závery
Firma CETT v roku 2000 sa preorientovala prevažne na predaj stavebnej chémie a chladivá prestali dominovať v jej obchodnej činnosti. Zakúpenú regeneračnú a prístrojovú techniku plánujú využívať prostredníctvom novej samostatnej firmy zameranej na recykláciu a regeneráciu chladív. Pôvodný plán riešiť plošný zber a regeneráciu ako aj zneškodňovanie LPOV sa javí v rámci firmy CETT v daných podmienkach ako nereálny.
Neúspešnosť centrálneho riešenia zberu LPOV na regeneráciu a na druhej strane vysoká  cena recyklačných zariadení, ktorá bráni ich plošnému využitiu, ukazuje cestu riešenia formou poskytovania služieb na recykláciu chladív. Takéto služby by mali poskytovať predajcovia chladív, náhradných súčiastok servisným organizáciám a živnostníkom. Celkový počet recyklačných zariadení pre SR sa odhaduje na cca 20 kusov.  

3.3    Zneškodňovanie látok a výrobkov s obsahom látok.
3.3.1 Zneškodňovanie chladív.

	Zneškodňovanie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu bolo na Slovensku plánované v rámci podnikateľských aktivít firmy CETT. Z už vyššie uvedených dôvodov sa nerealizovalo a ani nie je predpoklad na jeho realizáciu. Preto ostáva úlohou pre najbližšie roky riešiť zneškodňovanie chladív buď v rámci vlastných možností alebo v spolupráci so susednými krajinami. Do úvahy prichádzajú nasledovné možnosti uvedené v zozname zneškodňovacích technológií a postupov  Montrealského protokolu:
Kategória termickej oxidácie:
a)	kvapalné injekčné spaľovanie,
b)	krakovacie reaktory,
c)	oxidácia v plynnej/parnej fáze,
d)	rotačné pece v spaľovniach,
e)	cementárske pece,
f)	spaľovne komunálnych odpadov pre peny obsahujúce regulované látky.

Kategória zneškodňovania v plazme:
•	radiofrekvenčná plazmatická deštrukčná technológia“

V Slovenskej republike sa z uvedených možností doteraz zvažovali tieto technológie:
1.	plazmové spaľovanie (pôvodný projekt firmy CETT v rozsahu cca 5 mil. Sk),
2.	spaľovňa nebezpečných odpadov pri teplote nad 1200°C so zdržaním viac ako 2 s (v   SR sú spaľovne NO s malými výkonmi napr. Environchem a.s. Svit,  s vyťaženou kapacitou),
3.	spaľovaním v cementárskych peciach (napr. Hirocem Rohožník),
4.	vývozom do zahraničia na zneškodnenie v cene cca 500 Sk/kg (ponuka firmy LIMA Bratislava),
5.	vývozom do zahraničia na ďalšie spracovanie na rozloženie na prvotné súroviny použiteľné k ďalšej výrobe - vhodný by bol celoeurópsky organizovaný zvoz týchto látok výrobcami týchto látok, ktorí majú technológiu na spracovanie.
6.	zneškodňovanie v nadväznosti na technológiu zneškodňovania chladničiek a mrazničiek.
Z uvedených možností by bolo v podmienkach Slovenska vhodné riešiť zneškodňovanie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu v súlade s bodom 6 - zneškodňovaním výrobkov s LPOV najmä chladničiek a mrazničiek, pretože objem samostatne sa vyskytujúcich LPOV určených na zneškodnenie nie je významný. 
 Ostatné látky ako hasivá, rozpúšťadlá, odmasťovadlá a riedidlá sa zväčša spotrebujú priamo alebo s využitím regeneračného systému. 

3.3.2 Zneškodňovanie olejov
	LPOV sa tiež vyskytujú v oleji chladiacich zariadení. Pred ich spaľovaním pri nižších ako predpísaných teplotách, je potrebné ich z oleja odobrať odsávaním za neustáleho miešania a vyhrievania oleja. Takéto zariadenia sú súčasťou technologických liniek na zneškodňovanie výrobkov s chladivami alebo stredísk pre regeneráciu chladív, kde je umožnené ich ekonomické využitie. Vzhľadom na to, že v SR uvedené možnosti nie sú, olej z kompresorov sa zvyčajne mieša s inými hlavne automobilovými olejmi, ktoré sa používajú na energetické zhodnotenie. Takéto riešenie však nie je vyhovujúce.
Zneškodňovanie olejov s obsahom LPOV by malo byť riešené tiež v súlade so spracovaním, zneškodňovaním výrobkov s LPOV najmä chladničiek a mrazničiek.

3.3.3 Program zberu, recyklácie materiálov z výrobkov s LPOV v okolitých krajinách
	Zneškodňovanie výrobkov ako sú domáce chladničky, mrazničky s chladivami je nielen technicko-ekonomický problém, ale tiež organizačný a právny. Takéto zameranie majú v okolitých krajinách špecializované firmy, ktoré sa zväčša zaoberajú spracovaním odpadov. Ide o technologicky náročné linky, ktorými sa dosiahne odobratie látok ako chladiva i ako vypeňovadla, ktorého je v chladničkách takmer 3x viac ako chladiva. Sú to buď stacionárne alebo mobilné linky s výkonnosťou od cca spracovaných 20 ks chladničiek za hodinu v cene od cca 20 do 120 mil. Sk, pričom cena zneškodnenia (vrátane nákladov na dopravu) jednej chladničky podľa odhadov v Českej republike je cca 600 - 1000 Sk/ks (podľa objemu 1,6x0,6x0,8m = 300Kč + doprava, 1,8x0,8x0,8m = 350 Kč + doprava, distribučné zariadenia 2500Kč/m3) a v Nemecku, Rakúsku až 4000 Sk/ks. 98 % všetkých získaných materiálov v hodnote nad 100 Sk z jedného zariadenia sa dá opätovne použiť. Vzhľadom na uvedené by pre SR bolo možné zabezpečovať zneškodňovanie chladničiek a mrazničiek zatiaľ v Česku, Maďarsku alebo Rakúsku a to v závislosti od cenových podmienok.
	Z ekonomického hľadiska vznikajú v tejto súvislosti tri hlavné problémy pre zabezpečenie tejto ekonomicky stratovej činnosti:
1. Financovanie nákupu technológie na recykláciu materiálov.
2. Financovanie samotnej recyklácie zariadení.
3. Financovanie zberu zariadení.
	Tieto ekonomické problémy sa napriek výstavbe závodu na recykláciu materiálov zo zariadení (chladničiek a mrazničiek) v ČR nepodarilo doriešiť a výstavba napriek značnej rozostavanosti závodu na zelenej lúke bola zastavená vzhľadom na nepridelenie pôžičky MŽP ČR firme Ekotron, ktorá nevedela pôžičku finančne založiť. Na druhej strane tu sú iniciatívy ďalších firiem, ktoré majú záujem o túto činnosť. Napríklad firma Praktik s.r.o. z Liberca otvára zbernú sieť po celej ČR a ponúka túto činnosť i pre potreby SR. Je nadviazaná na firmu UNB Magdeburg, ktorá vyrába mobilné technológie na recykláciu materiálov, ktoré sa však dajú používať i stacionárne. Financovanie je podporované z poplatkov za ODS látky 250 Kč/kg.	
	V Maďarsku beží zneškodňovanie chladničiek, mrazničiek cez recykláciu materiálov v závode v Jázsberényi. Peniaze na financovanie získavajú z poplatkov za dovoz ODS chladív a výrobkov (cca 100 Sk/kg a 500 Sk/výrobok), z toho platia zber a zneškodňovanie. Financovanie zberu je zabezpečené prostredníctvom závodu v Jázsberényi, ktorý má na zber svojich zmluvných autorizovaných  partnerov (celkom asi šesť). Systém je otvorený i pre ďalších podnikateľov.
	V Rakúsku beží systém zberu a zneškodňovania chladničiek a mrazničiek dvomi cestami a to pre celé Rakúsko a samostatne pre mesto Viedeň. Systém pre mesto Viedeň je založený na mestkom zbernom a triediacom systéme v Rinterzelte, z ktorého sa skrine s izoláciou odvezú do   mestkej spaľovne, kde sa drtia a spaľujú. Poplatky v rámci mesta Viedeň sú takmer o 50 % nižšie ako v rámci krajiny. Systém v rámci Rakúska je organizovaný samostatne. Chladničky a mrazničky sú zvážané zo zberných centier železničnou i kamiónovou dopravou do závodu v blízkosti Salzburgu, ktorého technológia je zo SRN od fy Bresch GmbH založená na triedení, čistení a recyklácii materiálov.

3.3.4	Možnosti na Slovensku
	Slovensko má zodpovedajúce možnosti železničnej a cestnej dopravy. Má podmienky pre separovaný zber. Zriaďujú sa zberné dvory v obciach. Je vytvorená celá sieť zväčšia súkromných spoločností oprávnených na zber separovaných odpadov, ktoré sú združené v Asociácii pre nakladanie s odpadmi. Má technológiu na otváranie a demontáž kompresorov vo vlastníctve Calexu. Servisná sieť na opravy chladničiek sa postupne vybavuje odberovými, recyklačnými zariadeniami. Nemá zatiaľ technológiu na zneškodňovanie látok a izolačných pien s obsahom látok, ktoré by bolo do vyriešenia zneškodňovania nutné buď skladovať alebo vyvážať do zahraničia. Pri zvyšovaní výrobnej úlohy by pravdepodobne bolo možné riešenie aj našimi technológiami.
Slovensko má zabezpečené podmienky na regeneráciu chladív a pravdepodobne by bolo možné riešiť i zneškodňovanie nerecyklovateľných chladív a olejov v cementárskych peciach respektíve v spaľovniach pre nebezpečné odpady. Oleje by sa pravdepodobne mohli tiež spaľovať spolu s automobilovými olejmi, chýba však zariadenie na odplynenie olejov. Už dnes je možné využiť kovové i nekovové druhotné suroviny a predpoklady sú tiež  na využitie plastov perspektívne i izolačných pien zatiaľ na energetické využitie (ASO Pezinok, cementárne Rohožník). Do úvahy prichádza tiež energetické a materiálové zhodnotenie vo vysokých peciach na výrobu železa.
Na vyriešenie zneškodňovania látok a výrobkov by boli pre Slovensko prijateľné možnosti:
•	vývoz do zahraničia do vyriešenia domácej technológie,
•	materiálové zhodnotenie vo vysokých peciach na výrobu železa,
•	spaľovanie v spaľovni nebezpečných odpadov pre potreby SR s drtením a spaľovaním skríň s izoláciou,
•	odovzdávanie zozbieraných látok do celoeurópskej siete zberu k ďalšiemu spracovaniu pravdepodobne v SRN,

Uvedený stav dostupnej technológie, podmienok na separovaný zber s predpokladanou finančnou podporou zo spoplatnenia HCFC chladív, z pokút a z recyklačných poplatkov spoločne vytvárajú predpoklady na rozbeh zberu a recyklácie materiálov z chladničiek a mrazničiek. Nemalo by ísť o monopolný systém zvozu do jedného spracovateľského miesta, ale o decentralizovaný systém, do ktorého sa po preukázaní podmienok môže zapojiť ktorýkoľvek právny subjekt so zameraním a oprávnením na nakladanie s odpadmi a LPOV.
Systém predpokladá právnu normu na zavedenie recyklačného poplatku, o výške a použití ktorého by rozhodoval recyklačný fond v zmysle návrhu zákona o odpadoch so zastúpením z dovozcov a výrobcov predmetnej techniky. Táto skupina má totiž najväčší záujem udržať recyklačný poplatok na primeranej úrovni.
Predpokladá sa zber chladničiek a mrazničiek cestou predajcov, servisných pracovníkov a priamo občanmi. Pri odovzdaní v predajni pri nákupe nového zariadenia sa úmerne zníži recyklačný poplatok. Tomu, kto dovezie chladničku do zberného miesta sa vyplatí motivačný poplatok.
	Zberné miesto vedie zodpovedajúcu evidenciu odobratých chladničiek a vyplatených peňazí, ktorú zúčtováva s oprávnenou- autorizovanou organizáciou na recykláciu materiálov z chladničiek. Organizuje dopravu chladničiek do oprávnenej organizácie po dohode s ňou najlepšie na náklady, úver na oprávnenú organizáciu.
	Autorizované organizácie na recykláciu materiálov by mali zúčtovávať náklady na zber a dovoz so zbernými miestami a vlastné hospodárenie predkladať buď recyklačnému fondu alebo ak existuje, tak koncovému spracovateľovi, ktorý by hospodárenie predkladal recyklačnému fondu. Na základe neho by správna rada recyklačného fondu mala určovať priemernú výšku recyklačného poplatku.

3.3.5 Záver
Finančné zdroje potrebné na vybudovanie prevádzky na úrovni krajín EÚ by sa pohybovali na úrovni 100-200 mil. Sk. Snaha o takéto riešenie stroskotala v Českej republike. Pre Slovensko sa zatiaľ táto cesta z dôvodov finančnej náročnosti neukazuje ako reálna. Napriek tomu i zjednodušený systém zberu a recyklácie materiálov z chladničiek si vyžaduje zabezpečiť technologické nadväznosti. Na fungovanie takéhoto ekonomicky nie samonosného systému, bude potrebné vytvoriť systém zabezpečenia financovania s podporou z recyklačných poplatkov. 
	Je zrejmé, že ekonomika systému sa dá vylepšiť zväčšovaním výrobnej kapacity zariadenia, ktorá je obmedzená disponibilným množstvom chladničiek. Vyššiu efektívnosť systému je možné dosiahnuť:
•	spracovaním aj zahraničných vyradených chladničiek a mrazničiek,
•	pridaním  chladničiek a mrazničiek ku  spracovávanému železnému šrotu alebo 
•	využívaním tepla vznikajúceho pri zneškodňovaní zariadení spaľovaním. 
Zber a spracovanie výrobkov s LPOV je potrebné doriešiť nielen technologicky nadväzne na zneškodňovanie látok, ale z právneho hľadiska tiež doriešiť v právnych normách najmä v zákone o odpadoch a v súvisiacich právnych normách, ktoré celý proces zabezpečenia, financovania zberu, spracovania a využitia pokryjú.

4 Analýza servisného zabezpečenia látkami v SR
	Výbava servisných pracovníkov sa pôvodne a platí to aj v súčasnosti, kalkulovala v cene 120.000 Sk/výbava pre 300 servisných pracovníkov z predpokladaného počtu 900 servisných pracovníkov v SR v celkovej hodnote cca 48 mil. Sk vrátane vybavenia školiacich pracovísk a pod. 
Preškolených bolo cca 1100 odborne spôsobilých osôb. Dotácia zo ŠFŽP bola realizovaná vo výške 1.000.000 Sk na nákup odberných zariadení. Napriek tejto finančnej podpore je stále nedostatočná vybavenosť servisnej siete odbernými a recyklačnými zariadeniami, pretože v servisnej sieti je mimo amatérsky vyrobených zariadení len cca 100 ks odberových a  6 ks recyklačných zariadení a potreba by bola viac ako 300 ks odberových a asi 20-40 ks recyklačných zariadení. Z uvedeného vyplýva, že potrebné technické vybavenie si zabezpečujú servisné organizácie a jednotliví živnostníci spolu so školiacou odbornou a informačnou pomocou SZ CHKT prevažne na vlastné náklady a tak vybavenosť nie je dostatočná. 
	Celkový počet odberových zariadení je približne 150, z toho tretina vyrobená samotnými servisnými pracovníkmi. Ak predpokladáme, že odberové zariadenie by mala mať minimálne každá tretia odborne spôsobilá osoba, potom počet takýchto zariadení by mal byť viac ako 300 ks a recyklačných viac ako 40 pre všetky väčšie obchodné organizácie s predajom chladív a náhradných súčiastok, ktoré by poskytovali služby servisným pracovníkom a tiež všetky väčšie servisné organizácie. 

Ekonomické nástroje na pomoc servisnému zabezpečeniu
 	Vzhľadom na blížiaci sa termín postupného vylúčenia chladiva R22 a pripravované právne normy EÚ vo vzťahu k emisnej bezpečnosti je potrebné podporiť cca 3 miliónmi korún ročne nákup zberných nádob, odberných a recyklačných zariadení z prostriedkov získaných z poplatkov za dovoz látok a výrobkov s obsahom látok.

5.  Problematika nelegálneho dovozu a obchodu s CFCs látkami

Nelegálny dovoz sa rôznou mierou  prejavil v európskych krajinách po zákaze dovozu. V podmienkach Slovenska ide v súčasnosti predovšetkým o chladivo R12, respektívne o chladivo R22, ktoré je zaťažené poplatkom a iné. V Slovenskej republike sú doposiaľ evidované prihlásené zásoby chladiva R12 podľa zákona č. 76/1998 Z.z. na ochranu ozónovej vrstvy Zeme. Cena R12 sa pohybuje nad 400 Sk za kg a to bez zaťaženia poplatkom. Preto dôvodom na jeho nelegálny dovoz nie je jeho nedostatok, ale cenový rozdiel voči cene na Ukrajine, respektíve v Rumunsku, kde sa cena pohybuje do 100 Sk za kg. Z toho vyplýva možnosť výhodného dovozu s cenami nižšími a to aj v porovnaní s cenami za alternatívne chladivá.
Chladivo R12 sa podľa skúseností zo zahraničia nelegálne prepravuje cez hranice rôznym spôsobom napríklad tak, že:
•	je nádoba v nádobe, pričom ventily sú pripojené na povolenú látku a skryté ventily na zakázanú a podobne. V takomto prípade by ani hrubé posúdenie podľa teploty a tlaku v nádobe a pravdepodobne ani použitie presných prístrojov identifikujúcich druh látky nepomohlo,
•	nádoby s R12 sú označované ako nádoby s chladivami, na ktoré sa zákaz dovozu respektíve poplatok nevzťahuje, napríklad prepravovanie R12 v nádobách na propán a podobne. Pritom sa tiež falšujú údaje na  sprievodných dokumentoch.
Rastúci nedostatok a zvyšujúce sa ceny otvárajú možnosti pre nelegálny dovoz. Zatiaľ  nie sú o tom v Slovenskej republike konkrétne dôkazy.
Na dovoz regulovaných látok sa vyžaduje licencia MH SR v zmysle zákona č. 76/1998 Z.z., ktorá je udelená na základe vyjadrenia MŽP SR k udeleniu dovoznej licencie. Dovoz regulovaných podlieha poplatkovej povinnosti v zmysle § 14 zákona o ochrane ozónovej vrstvy, čo môže tiež viesť k nelegálnemu dovozu.  
Identifikácia látky
Druh látky v nádobe sa síce dá odhadnúť pomocou jednoduchších prístrojov alebo podľa nameranej teploty a tlaku v nádobe a porovnaním s tabuľkami, ale to si vyžaduje pripojenie meracích prístrojov k tlakovej nádobe. Colná správa nemá odborníkov ani technické možnosti identifikovať aké chladivo sa preváža v prípade podozrenia na dovozcu látok v tlakových nádobách najmä na ukrainskej, maďarskej, ale i českej hranici, respektíve v mieste dovozu. Takúto možnosť v rámci SR má TSÚ Piešťany pomocou prístroja FrigoSniffTM a pomocou plynového chromatografu napríklad CETT s.r.o. Bratislava a ďalšie laboratóriá. 
	V TSÚ Piešťany v rámci programu Phare kúpili prístroj FrigoSniffTM, ktorý zisťuje nielen netesnosti 0,08 až 0,1 g/rok za 1 sekundu, ale dokáže tiež rozlíšiť druh chladiva na princípe hmotnostnej spektometrie. V knižnici prístroja sú údaje o jednotlivých chladivách, ktoré sú porovnávané s nameranými. Tak sa dajú identifikovať úniky i druh chladiva. To znamená, že prístroj plní dve hlavné funkcie:
•	rozlišuje druh chladiva, 
•	zisťuje miesto úniku chladiva.
Plynovým chromatografom sa nezisťuje únik, ale druh a zloženie chladiva. Ide o laboratórne zisťovanie. V teréne je menej vhodné.

Možnosti kontroly druhu látky 

Pre kontroly je možné použiť viacero prístrojov, z ktorých uvedieme tri:
1.   Prístroj s meraním na princípe spektrálnej analýzy - lacnejší menej presný variant,
2.	FrigoSniffTM - je drahší variant, vhodný na presnú identifikáciu druhu chladiva,
3.	Plynový chromatograf - je to najdrahší a najpresnejší variant.

Opatrenia proti nelegálnemu dovozu a obchodu

	Základným opatrením realizujúcim sa v praxi je platnosť zákona č. 76/1998 Z.z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme. V zmysle tohoto zákona:
•	s látkami nakladajú len odborne spôsobilé osoby,
•	predaj látok by sa mal realizovať len odborne spôsobilým osobám,
•	odborne spôsobilé osoby nahlasujú údaje o dovoze, vývoze a  spotrebe  látok na MŽP SR,
•	táto činnosť je kontrolovaná SIŽP, ktorá v prípade podozrenia by mala mať možnosť objednať si identifikáciu látky, chladiva v nádobe, zariadení.

	Na identifikáciu látok je potrebné vybaviť Slovenskú inšpekciu životného prostredia, resp. colnú správu prístrojovou technikou. Po ich vybavení je možno zabezpečiť účinnejšiu kontrolu v prípade podozrenia z nelegálneho dovozu, resp. obchodu.

6 EkonomickÉ možnosti podpory vylúčenia regulovaných  látok

	Finančnú podporu na vylúčenie regulovaných látok je možné získať z týchto zdrojov: 

Podpora zo Štátneho fondu životného prostredia.
Podpora formou dotácií a pôžičiek v rámci rezortu MPô  SR.
Program podpory malého a stredného podnikania – Program podpory postupného vylúčenia spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu.
	ad.1 Doteraz bola zo strany rezortu životného prostredia poskytnutá podpora na tieto aktivity:
•	nákup 55 ks odberových zariadení 	 				1.000.000 Sk
•	výskum náhrad za chladivo R12 						   800.000 Sk
•	nákup vybavenia na výučbu odbornej spôsobilosti 
     a vydanie učebných textov pre chladivá a hasivá	                          786.000 Sk 
•	štúdia “Systém zneškodňovania výrobkov s chladivami v SR“ 	              300.000 Sk	

SPOLU									2.886.000 Sk

	ad.2 Podpora formou dotácií cez Ministerstvo pôdohospodárstva SR je účinná a zodpovedá doterajším zvyklostiam na prideľovanie dotácií, a preto je využívaná nielen na nákup nových chladiacich zariadení, ale tiež na prestavbu stávajúcich zariadení výmenou chladiacich okruhov alebo výmenou chladív v existujúcich okruhoch nasledovnými formami:
- dotáciou do 40 % z ceny zariadenia (v priemere 20 mil. Sk ročne),
- pôžičkou v hodnote do 70 % z ceny zariadenia so 4 % úrokom na 4 roky.	

ad.3  V rámci Programu podpory postupného vylúčenia spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu boli na tento program zo štátneho rozpočtu v roku 1998 pridelené finančné prostriedky vo výške 7 mil. Sk. Štátna pomoc bola poskytnutá malým a stredným podnikateľom na výmenu (obnovu) existujúcich zariadení pracujúcich so zakázanými, resp. regulovanými látkami a na inštaláciu nových zariadení s obsahom alternatívnych látok. V roku 2000 boli odsúhlasené a pridelené finančné prostriedky vo výške 5 339 400,- Sk na šesť projektov, z toho 4 000 000,- Sk sú zatiaľ viazané, resp. len priznané. Ďalšie dva projekty boli odsúhlasené už aj v roku 2001 a Program podpory bude naďalej pokračovať až do termínu jeho ukončenia dňa 31. decembra 2005. Vzhľadom na skutočnosť, že u malých a stredných podnikateľoch sa nachádza podľa analýzy ešte značné množstvo zariadení s obsahom regulovaných látok je potrebné v programe pokračovať a na program vyčleňovať zo štátneho rozpočtu požadované finančné prostriedky. 

	Z doteraz uplatnenej podpory sa umožnil nákup odberových zariadení, podporil zber, výskumné a školiace aktivity, čím sa získali nasledujúce prínosy:
•	spotreba chladív významne klesla v roku 1999 v porovnaní s rokom 1994 o cca 70 %,
•	bolo preškolených cca 1100 osôb, ktoré získali odbornú spôsobilosť,
•	boli vydané učebné texty a vybavené školiace pracoviská,
•	z poplatkov za dovoz regulovaných látok sa získalo za roky 1998-2000 približne 10 mil. Sk
	Z uvedenej analýzy vyplýva výrazný prínos všetkých aktivít vo vzťahu k spotrebe chladív. Chladivá postupne stúpli na cene zo 60 Sk/kg v roku 1989  na súčasných 220 až 400 Sk/kg. Tento cenový nárast s podporou nákupu odberných zariadení a všetkých súvisiacich aktivít s vytvorením systému zberu chladív, informácií o dôsledkoch vypúšťania chladív do ovzdušia, propagovaných najmä SZ CHKT spôsobil viac ako 70 % zníženie spotreby chladív.  
Náklady na zabezpečenie systému zberu a regenerácie niesla firma CETT, ktorá sa na tento systém pripravovala už v roku 1994 a tak neskoršie prijatie zákona o ochrane ozónovej vrstvy Zeme v roku 1998 celý systém ekonomicky znevýhodnilo i vzhľadom na tvorbu zásob chladiva R12. Väčšinu nákladov spojených s technickým dovybavením pre odber chladív a preškolením na odbornú spôsobilosť na nakladanie s látkami zniesli servisné firmy. 
Náklady spojené s prechodom na nové chladivá v existujúcich zariadeniach znášajú väčšinou ich užívatelia. Podpora je poskytovaná z rezortu MPô SR kde existuje systém dotácií a pôžičiek a tiež formou štátnej pomoci malým a stredným podnikateľom v rámci Programu podpory, ktorého vyhlasovateľom je MŽP SR. Vzhľadom na časový posun prijatia zákona o ochrane ozónovej vrstvy a vytvorené zásoby chladiva R12 sa väčšina zariadení vyraďuje až po ich technickej životnosti. 

6.1 Celkové náklady spojené s postupným vylúčením LPOV
	Vstupom zákona č. 76/1998 Z.z. do platnosti sa začal spoplatňovať dovoz regulovaných chladív vo výške 100 Sk za kilogram dovezenej látky. Takto sa vytvorili v Štátnom fonde životného prostredia zdroje cca 10 mil. Sk. 
Naďalej je potrebné podporovať aktivity s vyššie uvedených zdrojov na vybavenie servisnej siete recyklačnými a odberovými zariadeniami, na vylúčenie spotreby LPOV, podporiť školiace a iné aktivity.  Je potrebné pokračovať vo výskume v tejto oblasti, pretože akékoľvek spomalenie riešenia by neumožnilo úspešne nadviazať na terajší stav. 

Celkové náklady na postupné vylúčenie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu na obdobie rokov 2001 - 2008: 

Oblasť použitia
	
Celkové náklady
mil. Sk	
Zdroj financovania	
domáce chladenie	250	vlastné prostriedky	
stredné chladenie	220	vlastné + program „OZÓN“	
poľnohospodárstvo	120	vlastné + dotácie, pôžičky z rezortu MPô SR	
iné	100	vlastné + ŠFŽP	
zber, recyklácia, regenerácia a zneškodňovanie LPOV a výrobkov s LPOV	185	ŠFŽP + recyklačný poplatok	
servisné zabezpečenie	14	vlastné + ŠFŽP	
školiace, výskumné, skúšobnícke a normotvorné aktivity	2,5	ŠFŽP	
Spolu	891,5		

7	Práca s verejnosťou, školiace, normotvorné, výskumné a skúšobnícke zabezpečenie 

7.1	Práca s verejnosťou
	Prebieha cestou viacerých organizácií, ktoré sa presadili najmä v nasledovných oblastiach a formách:
	- v rámci medzinárodného dňa na ochranu ozónovej vrstvy v roku 1996 bol organizovaný MŽP SR seminár, s tlačovou besedou a následne s televíznou besedou,
	- cestou Slovenského zväzu pre chladiacu a klimatizačnú techniku najmä v oblasti servisnej činnosti formou:
•	celoživotného vzdelávania 2-3 x ročne po cca 15 účastníkoch, 
•	školení na odbornú spôsobilosť podľa vydaných učebných textov (celkom 1021 absolventov), 
•	periodickej publikačnej činnosti 10 x ročne, 
•	organizovaním seminárov k súvisiacim problematikám (5 x ročne), 
•	konferencií (1 x ročne) a podobne,
	- cestou pravidelných aktivít rôznych združení ako sú Deti Zeme, Spoločnosť pre techniku prostredia, SOPK, SPPK a iných,
	- vo výučbe na školách všetkých typov, najmä však SOU so zameraním na chladiacu a klimatizačnú techniku.

7.2	Školiace činnosti
Prebiehajú cestou Slovenského zväzu pre chladiacu a klimatizačnú techniku podľa popisu v bode 7. 1. Tento už možno povedať rutinný, cyklický systém vzdelávania bude potrebné rozšíriť o nové problémy zamerané predovšetkým na:
•	systém a náplň kontrol energeticky úspornej a emisne bezpečnej prevádzky chladiacej techniky k minimalizácii TEWI faktoru,
•	nové normy na bezpečnosť chladiacej techniky s riešením vzťahu tlakových nádob a emisnej bezpečnosti prevádzky,
•	systém zberu a recyklácie (zneškodnenia) výrobkov s chladivami, recyklácie materiálov a chladív,
•	zamedzenie nelegálneho dovozu LPOV.
Uvedené témy bude potrebné rozpracovať na základe pripravovanej európskej legislatívy a vydať vo forme učebných textov.

7.3	Normotvorné činnosti
Bude potrebné prebrať normy, smernice, odporučenia v rámci EÚ riešených najmä vo vzťahu prevádzky chladiacej techniky energeticky úspornej, emisne bezpečnej. To všetko v nadväznosti na normy a smernice k prevádzke chladiacich zariadení ako tlakových nádob. Bude potrebné zavedenie:
1. právnych noriem, školení a vykonanie prvých skúšok z pohľadu tlakových nádob v rámci nasledovných noriem:
	ISO 5149 Mechanické chladiace zariadenia používané pre chladenie a ohrev (Požiadavky na bezpečnosť)
	EN 378-1-4 Bezpečnosť chladiacich zariadení,
	Smernica EÚ 97-23/EC z 29.5.1997 na tlakové zariadenia.
2. právnych noriem a smerníc na, recykláciu (zneškodňovanie) materiálov z  výrobkov s chladivami a olejmi (domáceho, komerčného, priemyselného chladenia a klimatizácie). Zavedenie zberu výrobkov s chladivami, zneškodňovania už nepoužiteľných chladív, olejov s ODP potenciálom, zavedenie technológie na demontáž a spracovanie, využitie materiálov z chladničiek, mrazničiek a podobne.

7.4	Výskumné činnosti
Bude ich potrebné zamerať na vypracovanie:
•	metodík kontrol prevádzky chladiacej techniky a ich overenie v zmysle noriem, smerníc, odporúčaní v EÚ vo vzťahu k faktoru TEWI a k tlakovým nádobám,
•	systému zberu, recyklácie (zneškodňovania) výrobkov s chladivami, 
•	hodnotenie realizácie programu na postupné vylúčenie látok,

7.5.  Skúšobnícké činnosti
Hlavné pôsobenie sa očakáva v rámci zavádzania nových noriem v oblasti bezpečnosti CHKT. Technické vybavenie TSÚ umožňuje tiež spoluprácu s colnými organizáciami pri zamedzovaní ilegálneho dovozu CFC a HCFC látok.

8.1 Realizácia konkrétnych opatrení na postupné vylúčenie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu Zeme
 Tabuľka 1  Chladivo R 12 (CF2Cl2)
Oblasť 
spotreby	Organizácia alebo zariadenie	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 2000-2004 
Náplň/spotreba /t/	Náklady celkom	Finančné zdroje	Ekonomické nástroje	
		1996	1997	1998	1999	2000				

Priemysel	Chemes Humenné	27/13	15/10	-	-	-	90 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	Chem. závody Nováky	0,5/1	-	-	-	-	10 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	Slov. hodváb Senica	1/0,5	-	-	-	-	15 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	AE Jaslovské Bohunice	1,5/0,3	-	-	-	-	25 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
Poľnohospo- dárstvo	Chladiace zariad. rad CM	10/8	6/6	4/4	3/3	2/2	60 mil. Sk	Vlast.30%
Dotácia   a pôžič.70%	Dotácie MP SR Št. podporný fond MP SR
Dotácie MP SR Št. podporný fond MP SR	
	Chladiace zariad. rad ZD	25/17	19/14	16/11	15/7	13/6	60 mil. Sk	Vlast.30%
Dotácia   a pôžič.70%		
Stredné chladenie	Obchody, malé potravinárske výroby, skladovanie, ....	140/130	120/100	100/50	80/20	60/9	580 mil. Sk	Úverové s podporou fondu MaSP	Program podpory „OZÓN“	
Domáce chladenie	Obyvateľstvo, organizácie	288/30	265/25	244/20	225/18	206/10	-	-	-	
Iné chladenie	Nemocnice, veľké administratívne budovy,...	45/19	40/14	35/13	30/11	25/5	260 mil. Sk	Vlastné a štátny rozpočet	Štátny rozpočet	
SPOLU		533/218,8	463/169	397/228	353/59	281/32	1.1 mld. Sk			

 Tabuľka 1 pokračovanie  Chladivo R 12 (CF2Cl2)
Oblasť 
spotreby	Organizácia alebo zariadenie	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 2000-2008 
Náplň/spotreba /t/	Náklady celkom	Finančné zdroje	Ekonomické nástroje	
		2000	2002	2004	2006	2008	Sk			

Poľnohospo- dárstvo	Chladiace zariad. rad CM	2/2	1/1	0/0	0/0		60  mil. Sk	Vlast.30%
Dotácia   a pôžič.70%	Dotácie MP SR Št. podporný fond MP SR
Dotácie MP SR Št. podporný fond MP SR	
	Chladiace zariad. rad ZD	13/6	6/1	3/0,5	0/0		60  mil. Sk	Vlast.30%
Dotácia   a pôžič.70%		
Stredné chladenie	Obchody, malé potravinárske výroby, skladovanie, ....	60/9	30/5	5/1	0/0		220 mil. Sk	Úverové s podporou fondu MaSP	Program podpory „OZÓN“	
Domáce chladenie	Obyvateľstvo, organizácie	206/10	166/2	126/1	86/0	46/0	280 mil.Sk	Recykl. poplatok
500 Sk/ks	Recyklačný fond
ŠF ŽP poplatky za dovoz látok	
Iné chladenie	Nemocnice, veľké administratívne budovy,...	25/5	15/2	5/1	0/0		100 mil. Sk	Vlastné a štátny rozpočet	ŠFŽP	
SPOLU		281/32	218/11	139/8	86/0	46/0	720 mil. Sk			

Tabuľka 2  Chladivo R12B1

Oblasť spotreby	Organizácia	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 1996-2000 
Náplň/spotreba /t/	Náklady celkom	Finančné zdroje	Ekonomické nástroje	
		1996	1997	1998	1999	2000				

Priemysel	VSŽ Košice	1,0/0,7	0,7/0,4	-	-	-	195 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	

Tabuľka 3 Chladivo R 11 (CFCl3)

Oblasť spotreby	Organizácia	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 1996-2000 
Náplň/spotreba /t/	Náklady celkom	Finančné zdroje	Ekonomické nástroje	
		1996	1997	1998	1999	2000				

Priemysel	AE Jaslovské Bohunice	3/0,5	-	-	-	-	60 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
Iné	Nemocnice, veľké administratívne budovy,...	5/3	2/1	2/1	2/1	2/1	40 mil. Sk	Vlastné 33% a 67 % štátny rozpočet	Štátny rozpočet	
SPOLU		8/3,5	2/1	/1	0/1	0/1	100 mil. Sk			

Tabuľka 4  Riedidlá, odmasťovadlá  -  1,1,1 trichlóretán   (C2H3Cl3)

Oblasť spotreby	Organizácia	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 1996-2000 
Náplň/spotreba /t/	Náklady celkom	Finančné zdroje	Ekonomické nástroje	
		1996	1997	1998	1999	2000				

Priemysel	TOS Trenčín	0/20	-	-	-	-	10 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	VIPO Partizánske	0/30	-	-	-	-	14 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	Matadorfix Bratislava	0/20	-	-	-	-	10 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	TOMA Trnava	0/5	0/5	0/5	0/5	0	6 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
SPOLU		0/75	0/5	0/5	0/5	0	40 mil. Sk	Vlastné		

Tabuľka 5  Rozpúšťadlá  -   tetrachlórmetán  (CCl4)   R 113  (C2F3Cl3)
Oblasť spotreby	Organizácia	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 1996-2000 
Náplň/spotreba /t/	Náklady celkom	Finančné zdroje	Ekonomické nástroje	
		1996	1997	1998	1999	2000				

Priemysel	Duslo Šaľa (CCl4)	0/180	-	-	-	-	120 mil.Sk	Vlastné	 Neboli	
	Slovnaft Bratislava (R113)	0/0,4	0/0,4	0/0,4	0/0,4	0/0,4	0 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	Istrochem Bratislava	0/0,02	0/0,02	0/0,02	0/0,02	0/0,02	0 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
SPOLU		0/180,42	0/0,42	0/0,42	0/0,42	0/0,42	120 mil. Sk	Vlastné		

Tabuľka 5  Rozpúšťadlá  -   tetrachlórmetán  (CCl4)   R 113  (C2F3Cl3)
Oblasť spotreby	Organizácia	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 1996-2000 
Náplň/spotreba /t/	Náklady celkom	Finančné zdroje	Ekonomické nástroje	
		2000	2002	2004	2006	2008				

Priemysel	Duslo Šaľa (CCl4)	-					0 mil.Sk	Vlastné	 Neboli	
	Slovnaft Bratislava (R113)	0/0,4					4 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
	Istrochem Bratislava	0/0,02					4 mil. Sk	Vlastné	 Neboli	
SPOLU		0/0,42					8 mil. Sk	Vlastné		

Tabuľka 6  Nadúvadlá  -   R 141b (CH3CFCl2)

Oblasť spotreby	Organizácia	Harmonogram riešenia znižovania spotreby látky v rokoch 1996-2000 
Náplň/spotreba /t/	Nákla-
dy celkom	Finan-
čné zdroje	Ekonomic-
ké nástroje	
		1996	1997	1998	1999	2000				

Priemysel	Calex	30/30	30/30	10/10	-	-	69 mil. Sk	GEF	Neboli	

Tabuľka 7  Výskumné zabezpečenie
Úloha	Termín	Finančné požiadavky	
Metodika a experimentálne overenie technických kontrol a energetického auditu na minimalizáciu TEWI faktoru podľa § 20 vyhl. zákona	2001	0,4 mil.  Sk	
Projekt zberu a recyklácie (zneškodnenia) chladničiek, mrazničiek a LPOV	2001	0,3 mil.  Sk	
Hodnotenie postupného vylúčenia látok  poškodzujúcich ozónovú vrstvu	2003	0,2 mil. Sk	
Hodnotenie postupného vylúčenia látok  poškodzujúcich ozónovú vrstvu	2008	0,2 mil. Sk	

Tabuľka 8   Školiace zabezpečenie
Úloha	Termín	Finančné požiadavky od 	
Preškolenie servisnej siete podľa novelizovaného zákona 76/1998 s platnosťou od roku 2001 - vydanie učebných textov so zameraním na kontroly tesnosti a TEWI hodnotenie, meracie prístroje	2003	0,6 mil. Sk
MŽP SR	
Seminár pre colnú správu a SIŽP o zamedzení nelegálneho dovozu LPOV	2001	0,06 mil. - UNEP	
Školenia  v rámci celoživotného vzdelávania servisných pracovníkov	ročne	vlastné	

Tabuľka 9   Zrýchlený postup vylúčenia CFC a HCFC chladív - Návrh informačných kampaní
Termín	Opatrenie	Zodpovednosť	
2001-2002	Informačná kampaň na obmedzenie dovozu s R22a používania vratných tlakových nádob.	MŽP SR, SZ CHKT	
2001-2003	Informačná kampaň na obmedzenie servisu s R12	MŽP SR, SZ CHKT	
2002	Preškolenie 1100 odborne spôsobilých osôb	MŽP SR, SZ CHKT	
2001-2005	Semináre, školenia, DNT,  valné zhromaždenia, konferencie so zameraním na kontroly úniku, energetické úspory, audity, TEWI hodnotenie, recykláciu, zneškodňovanie, ...	MŽP SR, SZ CHKT	

Príloha č. 1

Stratégia riadenia chlórfluórovaných uhľovodíkov (CFCs) zohľadŇujúca technologickú a ekonomickú uskutočniteľnosť

OBSAH

I	Úvod
		
II	(e)	zber, a tam, kde je to vhodné, aj eliminácia CFCs z jestvujúcich alebo neopraviteľných výrobkov a zariadení,
(f)	stanovenie cieľového dátumu pre zákaz opätovného plnenia a/alebo použitia chladiacich a klimatizačných zariadení pracujúcich na báze CFCs,
(g)	efektívne a z pohľadu životného prostredia vhodné opatrenia na uskladnenie, nakladanie a konečné zneškodnenie zozbieraných CFCs,
(h)	podpora použitia CFC náhrad a zámien prijateľných z pohľadu životného prostredia a zdravia, berúc pritom do úvahy ich vplyv na ozónovú vrstvu a ostatné environmentálne problémy.

Stratégia riadenia chlórfluórovaných uhľovodíkov (CFCs) zohľadŇujúca technologickú a ekonomickú uskutočniteľnosť

Stratégia riadenia chlórfluórovaných uhľovodíkov (CFCs) zohľadňuje technologickú a ekonomickú uskutočniteľnosť v podmienkách Slovenskej republiky, ktorá CFCs látky a výrobky s obsahom CFCs látok nevyrába ani nedováža. Stratégia zahrňuje: 

(i)	zber, a tam, kde je to vhodné, aj elimináciu CFCs z jestvujúcich alebo neopraviteľných výrobkov a zariadení,
(j)	stanovenie cieľového dátumu pre zákaz opätovného plnenia a/alebo použitia chladiacich a klimatizačných zariadení pracujúcich na báze CFCs,
(k)	efektívne a z pohľadu životného prostredia vhodné opatrenia na uskladnenie, nakladanie a konečné zneškodnenie zozbieraných CFCs,
(l)	podporu použitia CFC náhrad a zámien prijateľných z pohľadu životného prostredia a zdravia, berúc pritom do úvahy ich vplyv na ozónovú vrstvu a ostatné environmentálne problémy.

(a)	Zber a eliminácia CFCs z jestvujúcich alebo neopraviteľných výrobkov a zariadení
•	Firma CETT má k dispozícii technické vybavenie na regeneráciu chladív s celkovým výkonom viac ako 60 ton ročne, čo vysoko prekračuje potreby SR. Regenerácia chladív sa realizuje len priamymi kontaktmi so zákazníkmi a preto využitie disponibilnej techniky je nízke. Plošný systém zberu chladív cestou zberných stredísk z ekonomických dôvodov nefunguje vzhľadom na cenu chladiva R12 a cenu regenerácie. Pokles predaja chladív až o 75 % nevytvára zdroje na podporné financovanie ekologických aktivít. 
•	Zber CFCs chladív z neopraviteľných výrobkov je ekonomicky zaujímavý proces najmä pri väčších náplniach a preto sa v praxi realizuje. Plošne prevažuje snaha o recykláciu chladiva, ktorú je vhodné podporiť aj z hľadiska postupného vyraďovania chladiva R22 a potreby recyklovať tiež HFCs chladivá, pretože v servisnej sieti je mimo amatérsky vyrobených zariadení len cca 100 ks odberových a  10 ks recyklačných zariadení a potreba by bola cca 4000 ks zberných nádob, 300 ks odberných pre cca 1100 odborne spôsobilých osôb a 20-40 kusov recyklačných zariadení pre podniky servisným pracovníkom a veľké servisné firmy.
•	Problém je získavanie CFCs ako nadúvadiel z izolačných pien, pretože SR nemá potrebnú technológiu, ktorá je pomerne drahá a potrebná len dočasne, pre výrobky s CFCs izoláciou. Snaha je zabezpečiť zber výrobkov ich skladovanie a vývoz na spracovanie do zahraničia do vyriešenia ich spracovania v podmienkách Slovenskej republiky. 
•	Celý systém zberu výrobkov a ich spracovania, zneškodnenia si vyžaduje v rámci zákona o odpadoch zavedenie recyklačného poplatku aj na chladničky a mrazničky.
Opatrenia:
1.	Podporiť zo ŠFŽP nákup zberných nádob odberových a recyklačných zariadení v rokoch 2001-2010 v súlade s absorpčnou schopnosťou servisnej siete.
2.	Zaviesť recyklačný poplatok na chladničky a mrazničky v zákone o odpadoch.
3.	Riešiť postupné zavádzanie zberu a recyklácie materiálov z chladničiek a mrazničiek.
4.	Riešiť systém zneškodňovania látok najmä chladív a olejov v rámci recyklácie, zhodnotenia materiálov z výrobkov na Slovensku alebo v rámci medzinárodnej spolupráce.
5.	Školiť cca 1200 odborne spôsobilých osôb v servisnej sieti raz za 3-5 rokov.

(b)	Stanovenie cieľového dátumu pre zákaz opätovného plnenia a/alebo použitia chladiacich a klimatizačných zariadení pracujúcich na báze CFCs
•	Väčšina CFCs látok ako aerosoly, rozpúšťadlá, fumiganty bola v SR úspešne nahradená. Avšak posledné chladiace zariadenia s obsahom CFCs látok sa v SR montovali pred účinnosťou zákona č. 76/1998 Z.z.. To znamená, že pri priemernej dobe používania 15 rokov by mohli vydržať v prevádzke až do roku 2012. Zásoby nepoužitého chladiva R12 sa v servisnej sieti postupne spotrebujú do roku 2002. Dá sa predpokladať, že najneskoršie v rokoch 2003 - 2005 budú užívatelia týchto zariadení donútení prejsť na alternatívne chladivá alebo k nákupu nového zariadenia respektíve chladiaceho okruhu. 
•	Tento termín môže posunúť recyklácia a regenerácia chladív najmä zo stredného chladenia. Z aproximácie poklesu CFCs náplní v strednom a domácom chladení vyplýva, že po roku 2005  budú prevažovať náplne s CFC len v domácom chladení, ktorých recyklácia už neumožní výraznejšie servisné zabezpečenie existujúcich zariadení.
•	Z uvedeného vyplýva cieľový dátum pre zákaz opätovného plnenia najneskoršie na rok 2008 so skrátením vo vzťahu k pravdepodobnému vstupu do EÚ do roku 2005. Skracovanie cieľového dátumu je rozhodnutím, ktoré musí zohľadniť najmä ekonomický vplyv na obyvateľov a ekonomické možnosti užívateľov predmetnej techniky. Cieľový termín je potrebné zabezpečiť podpornými ekonomickými aktivitami a informačnými kampaňami.
Opatrenia:
1.	Platia opatrenia podľa bodu a).
2.	Zabezpečiť pokračovanie podpory pre malé a stredné podnikanie a v rámci poľnohospodárstva cestou podporného fondu a dotácií na nahradenie morálne i fyzicky zastaralých zariadení.
3.	Novelizácia zákona na ochranu ozónovej vrstvy Zeme v rokoch 2002-3.
4.	Informačné kampane na vylúčenie CFCs z používanie v servise.

(c)	Efektívne a z pohľadu životného prostredia vhodné opatrenia na uskladnenie, nakladanie a konečné zneškodnenie zozbieraných CFCs látok
•	Spôsob uskladnenia zozbieraných látok je popísaný vo vykonávacej vyhláške zákona na ochranu ozónovej vrstvy Zeme. Nie je povolené používať jednorázové nádoby. SR má určitú obmedzenú možnosť zneškodňovať zozbierané CFCs látky v cementárskych peciach, kde sa však nedajú spaľovať izolačné hmoty s obsahom CFCs látkami. 
Preto najvýhodnejšia by bola buď:
•	spaľovňa nebezpečných odpadov s drtením skríň s izoláciami alebo 
•	energetické a materiálové zhodnotenie v hutníckej peci na výrobu železa. 
Alternatívou domácemu riešeniu je vývoz látok a izolačných pien do zahraničia, najbližšie do Česka (nižšie ceny), Rakúska (vyššie ceny) krajín, ktoré majú potrebné technológie spracovania. V rámci Európy zvoz CFCs látok na ďalšie spracovanie na prvotné suroviny k ďalšej výrobe organizovala dcérska spoločnosť firmy Hoechst, teraz Solvay. Realizácia zneškodnenia teda bude otázkou ceny a reálnej ponuky takýchto služieb zo zahraničia a možností na ekonomické a ekologické vlastné riešenie.
Opatrenia:
2.	Dbať o zabezpečenie skladovania zozbieraných látok v označených zberných nádobách podľa vykonávacej vyhlášky č. 283 Z.z., ktorou sa vykonáva zákon č. 76/1998 Z.z.
3.	Riešiť zber, nákup zberných nádob na látky  a recykláciu-zneškodnenie zariadení spolu so zneškodňovaním olejov a chladív z chladiacich zariadení alternatívne:
•	v  spaľovni nebezpečných odpadov, 
•	v hutníckej peci na výrobu železa s  energetickým a materiálovým zhodnotením,
•	napojením sa na prípadný zvoz látok na ďalšie spracovanie organizovaný v rámci Európy.

(d)	Podpora použitia CFC náhrad a zámien prijateľných z pohľadu životného prostredia a zdravia, z hľadiska ich vplyvu na ozónovú vrstvu a ostatné environmentálne problémy
•	SR nemá vyriešené zneškodňovanie zozbieraných CFCs látok a výrobkov a preto z ekonomického i ekologického hľadiska za najvhodnejšie je možné vo väčšine prípadoch považovať ich udržanie čo najdlhšie v prevádzke pomocou recyklácie a regenerácie. Podpora použitia CFCs náhrad by mala byť orientovaná najmä na zariadenia, ktorých technický stav umožňuje zabezpečiť emisnú bezpečnosť a perspektívnu viacročnú prevádzku. Zariadenia, ktoré neumožňujú emisnú bezpečnosť by mali byť nahradené za nové. Také sa nachádzajú najmä:
•	v poľnohospodárstve, kde ich výmena je podporovaná formou dotácií a zvýhodnených pôžičiek,
•	v komerčnom chladení, kde ich výmena pre malých a stredných podnikateľov je podporovaná "Programom podpory postupného vylúčenia spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu".
•	Vhodnou podporou je napríklad ekonomické zvýhodnenie dovozu alternatívnych chladív, náradia ako aj zvýhodnenie dovozu chladív vo vratných nádobách voči dovozu v jednorázových nádobách a podobne.
Opatrenia:
1.	Platia opatrenia podľa predchádzajúcich bodov.
2.	Ekonomické zvýhodnenie dovozu alternatívnych chladív vo vratných nádobách.
3.	Výraznejšia podpora malých a stredných podnikateľov pri nahradzovaní zariadení s CFCs látkami.

Súhrn opatrení

Tabuľka 1  Servisné zabezpečenie - nákup zberných nádob, odberných a recyklačných zariadení s podporou ŠFŽP SR
Úloha	Termín	
Nákup zberných nádob, zariadení na odber a recykláciu chladív (100 % dotácia zo ŠF ŽP SR 500 + 20 + 5 ks ročne)	2001 - 8	
Program recyklácie, zneškodňovania zariadení a LPOV	2002 - 15	
Program podpory postupného vylúčenia LPOV
Podporné fondy Ministerstiev hospodárstva a poľnohospodárstva,
Recyklačný fond,
ŠF ŽP SR	2001 - 05	

Tabuľka 2  Výskumné zabezpečenie
Úloha	Termín	
Metodika a experimentálne overenie technických kontrol a energetického auditu na minimalizáciu TEWI faktoru podľa § 20 vyhl. zákona	2001	
Projekt zberu a recyklácie (zneškodnenia) chladničiek, mrazničiek a LPOV	2001	
Hodnotenie postupného vylúčenia látok  poškodzujúcich OVZ príprava novelizácie zákona	2002	
Hodnotenie postupného vylúčenia látok  poškodzujúcich OVZ novelizácia zákona	2004	
Tabuľka 3   Školiace zabezpečenie
Úloha	Termín	
Preškolenie servisnej siete podľa novelizovaného zákona č. 76/1998 Z.z, s platnosťou od roku 2001 - vydanie učebných textov so zameraním na kontroly tesnosti a TEWI hodnotenie, meracie prístroje	2003	
Preškolenie servisnej siete podľa novelizovaného zákona na ochranu ozónovej vrstvy Zeme s platnosťou od roku 2005-6 – vydanie učebných textov so zameraním na energetické úspory, meracie prístroje	2005-6	
Preškolenie servisnej siete podľa novelizovaného zákona na ochranu ozónovej vrstvy Zeme s platnosťou od roku 2010 - vydanie učebných textov so zameraním na nové chladivá, meracie prístroje	2009-10	
Preškolenie colnej správy, dovozcov látok a výrobkov na zamedzenie ilegálneho dovozu LPOV	2001	
Školenia  v rámci celoživotného vzdelávania servisných pracovníkov	ročne	

Tabuľka 4 Podporné fondy
Úloha	Termín	
Zavedenie recyklačného poplatku na predaj chladničiek a mrazničiek pre financovanie zberu a recyklácie výrobkov s látkami a látok	od roku 2002	
Dotácie a pôžičky MP SR na prestavbu CHZ na mlieko	pokračovanie	
Štátna pomoc v rámci programu postupného vylúčenia LPOV pre malé a stredné podnikanie	pokračovanie	

Tabuľka 5    Návrh informačných kampaní na zrýchlený postup vylúčenia CFC a HCFC chladív
Termín	Opatrenie	Zodpovednosť	
2001-2002	Informačná kampaň na obmedzenie dovozu výrobkov s R22
a používania vratných tlakových nádob.	MŽP SR, SZ CHKT	
2001-2003	Informačná kampaň na obmedzenie servisu s R12	MŽP SR, SZ CHKT	
2002	Preškolenie 1021 odborne spôsobilých osôb	MŽP SR, SZ CHKT	
2001-2005	Semináre, školenia, DNT,  valné zhromaždenia, konferencie so zameraním na kontroly úniku, energetické úspory, audity, TEWI hodnotenie, recykláciu, zneškodňovanie, ...	MŽP SR, SZ CHKT	

Opatrenia proti nelegálnemu dovozu a obchodu
	Základným opatrením realizujúcim sa v praxi je platnosť zákona č. 76/1998 Z.z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme. V zmysle tohoto zákona:
•	s látkami pracujú len odborne spôsobilé osoby,
•	predaj látok len odborne spôsobilým osobám,
•	odborne spôsobilé osoby nahlasujú údaje o spotrebe a recyklácii látok na MŽP SR,
•	táto činnosť je kontrolovaná SIŽP, ktorá v prípade podozrenia by mala mať možnosť objednať si identifikáciu látky, chladiva v nádobe, zariadení.
Vo vnútrozemí v mieste dodania sa na dovoz látok a výrobkov vyžaduje, respektíve malo by sa vyžadovať:
•	informácie o dovozcoch látok (napríklad na www stránke MH SR), o možnostiach identifikácie látky a termínoch plnenia 
•	licencia MH SR ( neautomatická, vydaná len základe súhlasu MŽP SR), ktorú dovozca po dovoze látok, chladív vracia na MH SR opečiatkovanú príslušnými colnými orgánmi,
•	vyhlásenie o zhode, že chladivo vyhovuje zákonu č. 76/1998 Z.z. v prípade, že chladivá sú v zmysle neho určenými výrobkami a zákon je pre chladivá technickým predpisom,
•	v certifikátoch výrobkov obsahujúcich regulované chladivá má byť uvedené, že vyhovuje zákonu č. 76/1998 Z.z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme a na výrobku má byť uvedené označenie:
"Výrobok obsahuje látku poškodzujúcu ozónovú vrstvu Zeme".

Príloha č. 2

STRATÉGIA RIADENIA HALÓNOV

OBSAH

1	Úvod	
2	Súčasný stav problematiky v halónovom hospodárstve
3	Obmedzenie používania halónov v nových objektoch a zariadeniach
3.1	Vplyv halónov na ozónovú vrstvu
3.2	Právne predpisy s technickým obsahom podporujúce zákaz výroby a používania      halónov
3.2.1	Legislatívny rámec na postupné vylúčenie halónov a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu
3.2.2	Požiadavky na revíziu právnych predpisov
3.3	Alternatívy halónov a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu
3.3.1	Náhrady halónov do nových ručných hasiacich prístrojov
3.3.2	Náhrady halónov do nových stabilných hasiacich zariadení
4	Podpora použitia environmentálne a zdravotne prijateľných halónových náhrad a hasiacich technológií
4.1	Požiadavky na odbornú spôsobilosť pri nakladaní s halónmi a látkami poškodzujúcimi ozónovú vrstvu Zeme
4.2	Informačná podpora užívateľov hasiacich látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu Zeme
4.3	Technické dni zamerané na nové environmentálne prijateľné hasiace látky a zariadenia pre užívateľov a výrobcov
4.4	Práca s verejnosťou
4.5	Zabezpečenie celoživotného vzdelávania
4.6	Ekonomická podpora na používanie environmentálne prijateľných hasiacich látok
5	Manažment úplného vyradenia halónov zo sféry s nekritickým použitím
5.1	Posúdenie požiarneho nebezpečenstva a rizika technologických systémov za účelom možnosti kritického použitia halónu a LPOV
6	Dostupnosť halónov pre kritické použitie
6.1	Prenosné hasiace prístroje plnené s halónom 2402 a halónom 1211
6.2	Stabilné a polostabilné hasiace zariadenia plnené halónom 1301 a halónom 1211
7	Podpora vhodných opatrení na zabezpečenie environmentálne bezpečného zberu, uskladnenia, nakladania a zneškodnenia halónov
7.1	Technologické a ekonomické požiadavky na postupné vylúčenie halónov
7.2	Halónová banka
8	Zabezpečenie normotvornej a skúšobnej činnosti
9	Záver

Úvod

Vzhľadom na to, že poškodzovanie ozónovej vrstvy malo stúpajúci trend, na následných stretnutiach Montrealského protokolu sa formou úprav a zmien, známych pod názvom dodatky Montrealského protokolu, prijalo vylúčenie a sprísnenie regulácie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu. Takéto úpravy sa prijali v roku 1990 v Londýne, 1992 v Kodani, 1995 vo Viedni, 1997 v Montreali a v roku 1999 v Pekingu. Na ich základe sa už dosiahlo podstatné zníženie výroby a spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu v rozvinutých krajinách. V súčasnosti sa začína s obmedzovaním výroby a spotreby aj v rozvojových krajinách.
	Slovenská republika sa 28. mája 1993 sa stala sukcesiou stranou Viedenského dohovoru a Montrealského protokolu. V roku 1994 Slovenská republika pristúpila k Londýnskemu dodatku a v roku 1998 ku Kodaňskému dodatku. Ratifikáciou Montrealského dodatku v máji roku 1999 a odovzdaním ratifikačných listín 3. novembra 1999 depozitárovi protokolu, Slovenská republika prispela k tomu, že Montrealský dodatok nadobudol účinnosť 10. novembra 1999.

	Medzi takéto látky, ktoré významne poškodzujúce ozónovú vrstvu patria i hasiace látky známe pod názvom halóny. Halónové hasiace látky boli ako prvá skupina chemických zlúčenín medzinárodne zakázaná v zmysle požiadaviek Montrealského protokolu a jeho neskorších doplnkov od 1.1. 1994 pre rozvinuté krajiny. Rozvojové krajiny majú zakázať import a výrobu halónov od 2010.
Slovenská republika nebola a nie je výrobcom halónov a od roku 1994 halóny nedováža. Spotreba halónov bola právne regulovaná od roku 1995 Vyhláškou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 15/1995 Z. z. o podmienkach udeľovania úradného povolenia na dovoz a vývoz tovaru a služieb. 

Na plnenie záväzkov vyplývajúcich z vyššie uvedených medzinárodných zmlúv Slovenská republika v roku 1998 prijala zákon o ochrane ozónovej vrstvy Zeme č. 76/1998 Z.z., ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 1998. K tomuto zákonu bola prijatá vykonávacia vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 283/1998 Z.z. Uvedenými právnymi predpismi Slovenská republika akceptovala požiadavky Montrealského protokolu a jeho dodatkov.
	V rámci Montrealského protokolu problematikou vylúčenia halónov z používania sa zaoberá Technická komisia pre halóny environmentálneho programu OSN (UNEP Halon Technical Options Committee). Táto technická komisia sa zaoberá systematickým prístupom k riešeniu problematiky vylúčenia halónov z používania a poskytuje medzinárodnú technickú a informačnú podporu.

Stratégia riadenia halónov V Slovenskej republike bola vytvorená za účelom poskytnutia pomoci pre postupné a úplné vylúčenie halónov a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu (LPOV) z nekritických sfér používania a na zabezpečenie halónov, resp. LPOV pre kritické použitia ako sú ozbrojené sily, civilné letectvo, špeciálne prevádzky petrochemického, chemického a energetického priemyslu.

Stratégia riadenia halónov v podmienkach  Slovenskej republiky predpokladá ich úplné vylúčenie z nekritických sfér používania do roku 2010 a ich nahradenie environmentálne akceptovateľnými náhradami.

Konečným cieľom Slovenskej stratégie riadenia halónov bude ich úplná náhrada environmentálne prijateľnými hasiacimi látkami.

	Kľúčovými elementmi Slovenskej stratégie riadenia halónov v súlade s požiadavkami rozhodnutia X/7 Montrealského protokolu (Decision X/7 of Montreal Protocol) sú:

•	Obmedzenie používania halónov v nových objektoch a zariadeniach
•	Podpora použitia environmentálne a zdraviu prijateľných halónových náhrad a hasiacich technológií
•	Podpora vhodných opatrení na zabezpečenie environmentálne bezpečného zberu, uskladnenia, nakladania a zneškodnenia halónov 
•	Určenie cieľového dátumu na úplné odstavenie halónových hasiacich zariadení, ktoré nie sú inštalované pre nevyhnutné použitie (kritické použitie) a dostupnosť halónov na nevyhnutné použitie.

Požiadavky na riadenie halónov v zmysle Montrealského protokolu sú v Slovenskej republike v plnom rozsahu realizované vládnymi inštitúciami, priemyslom požiarnej bezpečnosti a užívateľmi hasiacich látok a zariadení formou právnych a technických predpisov, školeniami a kontrolami.

2 Súčasný stav problematiky v halónovom hospodárstve

Slovenská republika nevyrábala halóny a všetky používané halóny sa dovážali. Prevažne to boli halóny 1211, 2402, 1301 a v menšom množstve halón 1011 a látka CFC 114 pre letectvo. Väčšina halónu sa dovážala z bývalej Nemeckej demokratickej republiky. 

Použitie halónových hasiacich látok má v podmienkach Slovenskej republiky odlišnosti od iných krajín. Pri ich zavádzaní v osemdesiatych rokoch prevládala aplikácia v prenosných a mobilných hasiacich prístrojoch oproti aplikáciám v stabilných hasiacich systémoch.

Najväčšie množstvo sa doviezlo halónu 1211 a halónu 2402, ktoré sú v súčasnosti v prenosných ručných hasiacich prístrojov. Pre potreby armády bolo dovezené najviac halónu 1211 a menšie množstvo halónu 1301. Uvedené hasiace látky sa používajú najmä pre požiarnu ochranu nebezpečných  chemických prevádzok, jadrových elektrární, elektronických riadiacich systémov, skladov horľavých kvapalín, počítačových systémov a pod. Stručný prehľad spotreby halónov za posledné roky je uvedený v tab. 2.1.

Tab. 2.1 Spotreba halónov v Slovenskej republike do roku 1997
Halón	1986/89
východisková spotreba (tony)	1990
spotreby
(tony)	1991
spotreba
(tony)	1992
spotreba
(tony)	1993
spotreba
(tony)	1994
spotreba
(tony)	1995
spotreba
(tony)	1996
spotreba
(tony)	
Halón 1211	0,75	12	6	0,5	0	0	0	0	
Halón 1301	0,15	25	10	2	2	0	0	0	
Halón 2402	7,2	30	25	0	0	0	0	0	

•	Slovenská republika od roku 1994 halóny v zmysle požiadaviek Montrealského protokolu nedováža. Spotreba halónov je právne regulovaná od roku 1995 Vyhláškou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 15/1995 Z. z. o podmienkach udeľovania úradného povolenia na dovoz a vývoz tovaru a služieb a od roku 1998 Zákonom o ochrane ozónovej vrstvy Zeme (č. 76/1998 Z. z.). Právna úprava Slovenskej republiky povoľuje spotrebu halónov v súlade s Montrealským protokolom iba pre nevyhnutné použitie.

3 Obmedzenie používania halónov v nových objektoch a zariadeniach

3.1. Vplyv halónov na ozónovú vrstvu

Prvé údaje o porušovaní ozónovej vrstvy Zeme boli vedeckými pracovníkmi zaznamenané v roku 1985 nad Antarktídou. Ozónová diera sa pravidelne objavovala na jar a odvtedy je tento jav kľúčovým indikátorom globálneho problému porušovania ozónovej vrstvy.

Tvrdé halóny sú skupinou halogénderivátov, ktoré majú nasledovnú prvkovú skladbu molekuly: uhlík, z halových prvkov môžu obsahovať v molekule fluór alebo chlór a musia obsahovať bróm. Majú vynikajúce hasiace vlastnosti, ale veľmi nepriaznivý vplyv na životné prostredie, najmä na ozónovú vrstvu Zeme. Ich používanie je podľa medzinárodných dohovorov dnes už zakázané. Patria sem napr. halóny 1301, 1211 a ďalšie.
Mäkké halóny, označené skratkou HBFC, obsahujú v molekule popri uhlíku, fluóru, chlóru a brómu i vodík. Látky s takouto skladbou molekuly majú podstatne kratšiu atmosférickú životnosť, k ozónovej vrstve sa správajú asi o 90 % ohľaduplnejšie, avšak ich výroba opäť podľa medzinárodných dohovorov skončila k 1.1.1996. Do tejto skupiny patrí napr. hasiaca látka FM-100TM.
Halóny majú relatívne dlhú životnosť v atmosfére. Rozkladajú sa v stratosfére za uvoľnenia aktívneho brómu, ktorý extrémne poškodzuje ozónovú vrstvu Zeme. Reakcie brómu sú zodpovedné za 25 % chemickú deštrukciu ozónu nad Antarktídou a 50 % nad Arktickými oblasťami.. Potenciál rozrušenia ozónovej vrstvy (ODP) halónu 1301 je 10-krát väčší než chlórofluórouhľovodíkov (CFCs). ODP halónu 1211 je 3-krát väčší než u CFs. Samotné halóny sú veľmi agresívne chemikálie poškodzujúce ozónovú vrstvu Zeme. 1 kilogram halónu 1211 môže zničiť až 50 ton ozónu.

Halóny ako hasiace látky boli zavedené v bývalom Československu v osemdesiatych rokoch. Je zaujímavé, že v hospodárskych podmienkach Československa boli viac predávané a aplikované ručné hasiace prístroje s halónom 1211 a CFC  114, CFC 12, CFC 11, CFC 113 a CFC 115. K rozšírenie stabilných hasiacich zariadení s halónom 1301 vo veľkom meradle nedošlo.

3.2. Právne predpisy s technickým obsahom podporujúce zákaz výroby a používania   halónov

Medzi regulované látky patria aj hasiace látky - halóny (halón 1301, halón 1211 a halón 2402). Výrazné sprísnenie bolo prijaté Kodaňským dodatkom k Montrealskému protokolu o látkach, ktoré rozrušujú ozónovú vrstvu.
Halóny uvedené v prílohe A, skupina II Protokolu, patria v zmysle Londýnskeho dodatku medzi „Kontrolované látky“ a termíny ukončenia podľa jednotlivých dodatkov Protokolu sú uvedené v tabuľke 2.1.

Tab. 2.1 Termíny ukončenia používania halónov podľa Montrealského protokolu a v znení Londýnskeho a Kodaňského dodatku

Vzorec	Názov, označenie	Termín ukončenia
Londýn               Kodaň	
CF2BrCl	chlórbrómdifluórmetán
halón - 1211	1.1.2000	1.1.1994	
CF3Br	Brómtrifluórmetán
halón 1301	1.1.2000	1.1.1994	
C2F4Br2	dibrómtetrafluóretán
halón 2402	1.1.2000	1.1.1994	

	Halónové hasiace látky boli ako prvá skupina chemických zlúčenín medzinárodne zakázaná v zmysle požiadaviek Montrealského protokolu a jeho neskorších doplnkov od 1.1. 1994 pre rozvinuté krajiny. Rozvojové krajiny majú zakázať import a výrobu halónov od 2010.

Slovenská republika od roku 1994 halóny nedováža a spotreba bola regulovaná od roku 1995 Vyhláškou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 15/1995 Z. z. o podmienkach udeľovania úradného povolenia na dovoz a vývoz tovaru a služieb. 

3.2.1. Legislatívny rámec na postupné vylúčenie halónov a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu

Vláda Slovenskej republiky je zodpovedná za medzinárodné povinnosti vyplývajúce z Montrealského protokolu a jeho dodatkov. Na plnenie povinností vyplývajúcich z Montrealského protokolu a jeho dodatkov prijala viacero legislatívnych predpisov na postupné vylúčenie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu.

•	Pracovná skupina „Hasiace látky“ pri Ministerstve životného prostredia 
V apríli roku 1995 zriadil minister životného prostredia SR medzirezortný riadiaci výbor
zo zástupcov životného prostredia, hospodárstva, pôdohospodárstva, ministerstva vnútra, obrany, zdravotníctva, predstaviteľa Slovenského zväzu pre chladiacu a klimatizačnú techniku a vysokoškolského experta. Výbor má tri pracovné skupiny, z ktorých jedna je zodpovedná za hasiace látky. Činnosť pracovnej skupiny „Hasiace látky“ je zameraná na technickú podporu na nakladanie (zber, recyklácia, regenerácia a zneškodňovanie) s LPOV, založenie halónovej banky, zabezpečovanie odbornej spôsobilosti na nakladanie s LPOV, posudzovanie kritického používania LPOV a na informovanie verejnosti o danej problematike.

•	Zákon o ochrane ozónovej vrstvy Zeme (č. 76/1998 Z. z.)
Bol implementovaný za účelom, aby Slovenská republika mohla splniť požiadavky Montrealského protokolu týkajúce sa výroby a spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu vrátane halónov. Zákon upravuje povinnosti právnických osôb a fyzických osôb, ktoré nakladajú s uvedenými látkami a výrobkami z nich, poplatky za nakladanie s nimi, pôsobnosť orgánov štátnej správy a zodpovednosť  za porušenie povinnosti uložených týmto zákonom. Slovenská republika týmto zákonom zakázala import a export halónov od 24.marca 1998 do krajín, ktoré nie sú signatármi Montrealského protokolu a používanie halónov a HBFC-22B1 v nových zariadeniach.

•	Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ktorou sa vykonáva zákon o ochrane ozónovej vrstvy Zeme (č. 283/1998 Z. z.)
Bola implementovaná za účelom určenia odbornej spôsobilosti osôb oprávnených na nakladanie s látkami poškodzujúcimi ozónovú vrstvu, rozsahu požadovaného technického vybavenia na vykonávanie činností a oznamovania údajov o látkach a výrobkoch

•	Vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú vlastnosti prenosných hasiacich prístrojov a podmienky ich prevádzkovania a zabezpečovania pravidelnej kontroly (č. 125/2000 Z.z.)
Vyhláška ustanovuje vlastnosti  prenosných hasiacich prístrojov, podmienky ich prevádzkovania a zabezpečovania kontroly. Touto vyhláškou Slovenská republika zakazuje od 31.12.2004 používať prenosné halónové hasiace prístroje, ktoré majú doklad o hodnotení, schválení alebo certifikácii do 1. júla 1998.

3.2.2.  Požiadavky na revíziu právnych predpisov

Potrebu novelizácie zákona o ochrane ozónovej vrstvy Zeme č.76/1998 Z.z. vyvoláva harmonizácia slovenskej legislatívy s legislatívou EÚ. Zákon č.76/1998 Z.z. bol prepracovaný a doplnený v súlade s požiadavkami Nariadenia Rady EC/3093/94 z 15. decembra 1994 o látkach poškodzujúcich ozónovú vrstvu a  konečným návrhom Nariadenia Rady 98/C 286/06 zo 17. augusta 1998 o látkach poškodzujúcu ozónovú vrstvu. Novelizovaný zákon o ochrane ozónovej vrstvy nadobudol platnosť 1. januára 2001.
	
	 Zákon sprísňuje požiadavky na nakladanie s látkami poškodzujúce ozónovú vrstvu a stanovuje nasledovné požiadavky:

•	Halóny nachádzajúce v hasiacich prístrojoch a stabilných a polostabilných hasiacich zariadeniach sa musia v čase servisu a údržby zariadenia alebo pred demontážou alebo likvidáciou zariadenia odobrať na recykláciu alebo regeneráciu alebo na zneškodnenie technológiami schválenými stranami Montrealského protokolu alebo inými environmentálne akceptovateľnými technológiami, ak je to uskutočniteľné.
•	Zakazuje sa výroba, uvádzanie do obehu, použitie, dovoz a vývoz halónov dňom účinnosti zákona (Januar 2001).
•	Použitie odobratých (recovery) a recyklovaných (recycled) halónov do existujúcich hasiacich zariadení je povolené do 31.decembra 2003
•	Uvedený zákon umožňuje použitie halónov pre nevyhnutné použitie (critical uses). Odsúhlasenie nevyhnutného použitia je podmienené splnením kritérií uvedených v prílohe zákona.

Ďalším dôvodom na novelizáciu boli aj zmeny protokolu a rozhodnutia strán, ktoré prijali strany na stretnutiach strán  v Káhire a Pekingu.

3.3. Alternatívy halónov a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu

3.3.1  Náhrady halónov do nových ručných hasiacich prístrojov

Halóny sú čisté, bezzvyškové, nevodivé, bezpečné pre ľudí a majú vynikajúcu hasiacu účinnosť V mnohých priemyselných i obytných aplikáciách pokračuje v súčasnosti výmena halónov za nové hasiace látky. Je široké spektrum halónových náhrad nepokrývajúcich všetky nutné aplikácie.

Medzi halónové náhrady do ručných hasiacich prístrojov a lokálne hasiacich systémov (streaming agent), ktoré vyvinul priemysel, možno zaradiť najmä:

•	HCFC-22B1
•	HCFC-123
•	HCFC-124
•	HCFC-236fa
•	HCFC blend

Pre potreby ozbrojených síl sa v súčasnosti v USA testujú halónové náhrady za halón 1211. Niektoré náhrady halónu 1211 boli už odsúhlasené pre pozemné vojská.
V Slovenskej republike sa používa doteraz ako náhrada halónu 1211 Halotrón I .Vzhľadom na ekonomickú situáciu v Slovenskej republike a na potrebu postupného vylúčenia Halotrónu I (HCFC-123) je nutné v rámci práce s verejnosťou a pri odborných školeniach z oblasti požiarnej bezpečnosti presadzovať pre nekritické použitie a podľa možnosti aj pre kritické použitie látky s ODP nula alebo iné environmentálne prijateľné náhrady.

	Medzi tieto náhrady možno zaradiť už aj v minulosti technicky aj ekonomicky dostupné hasiace látky, resp. systémy:

•	Voda, voda s prísadami
•	Vodná hmla
•	Penotvorné prísady tvoriace vodný film (známa aj ako „ľahká voda“)
•	Prášok
•	Aerosól

V rámci stratégie riadenia halónov sa bude zabezpečovať zber a skladovanie halónu 1211 a taktiež halónov typu CFC. Špecifickou črtou hasiacich látok používaných v ručných hasiacich prístrojoch je, že ich čistota nebola vysoká. Užívatelia halónu 1211 pre kritické použitie budú udržiavať svoje hasiace zariadenia s recyklovaným halónom. Ostatné druhy halónov z prenosných ručných hasiacich prístrojov sa uložia do halónovej banky, pokiaľ nebudú dostupné finančné prostriedky na ich likvidáciu.

3.3.2.  Náhrady halónov do nových stabilných hasiacich zariadení

V posledných rokoch rastie priemysel nazývaný tiež „Inžinierstvo požiarno-bezpečnostných systémov“. Odborníci pracujúci v tejto oblasti často ovplyvňujú filozofiu riešenia požiarnej bezpečnosti a použitia stabilných hasiacich zariadení.
V rámci „Stratégie riadenia halónov v SR“ sú uvedení pracovníci hlavnou cieľovou skupinou, ktorou je nutné systematicky pracovať v rámci celoživotného vzdelávania.
Alternatívne hasiace látky pre halón 1301 všeobecne vyžadujú inštaláciu nových rozvodných systémov pre hasiacu látku (tlakové nádoby, sprinklerové hlavice a pod.). Zatiaľ nie sú k dispozícii látky typu „drop in“. Náhrady halónu 1301 novými plynnými hasiacimi látkami odporúčanými v EN ISO 14 520 (tab. 2.2) potrebujú na dosiahnutie tej istej hasiacej kapacity vždy väčšie množstvo hasiacej látky než halón 1301. Slovenská republika v súčasnosti pre nové inštalácie používa environmentálne bezpečnú látku FM 200 (HFC 227ea).
Okrem uvedených náhrad v EN ISO 14 520 z hľadiska environmentálnej prijateľnosti je možné odporúčať i nasledovné systémy, ktoré nezaťažujú životné prostredie v takej miere a sú ekonomicky dostupnejšie:

•	Hasiace technológie používajúce vodnú hmlu
•	Generátory inertných plynov
•	Aerosóly s jemnými časticami

 Tab. 2.2  Bezvyškové hasiace látky doteraz akceptované v návrhu EN ISO 14520

Hasiaca látka	Chemický názov	Chemický vzorec	Obchodný názov	
CF3I	Trifluóriodmetán	CF3I	Triodid	
FC-2-1-8	Perfluórpropán	CF3CF2CF3	CEA 308	
FC-3-1-10	Perfluórbután	C4F10	CEA 410	
FC-5-1-14	Perfluórhexán	CF3(CF2)4CF3	CEA 614	
HCFC, zmes A
   HCFC-123
   HCFC-22
   HCFC-124
	Plus
Dichlórtrifluóretán
Chlórdifluórmetán
Chlórtetrafluóretán
Izopropenyl-1-metylcyklohexán	
CHCl2CF3
CHClF2
CHClFCF3
C10H16
	NAF S-III	
HCFC 124	Chlórtetrafluóretán	CHClFCF3
	FE-241	
HFC 125	Pentafluóretán	CHF2CF3	FE-25	
HFC-227ea	Heptafluórpropán	CF3CHFCF3	FM-200	
HFC 23	Trifluórmetán	CHF3	FE-13	
HFC 236fa	Hexafluórpropán	CF3CH2CF3	FE-36	
IG-01	Argón	Ar	Argotec	
IG-100	Dusík	N2		
IG-55	Dusík 50%
Argón 50 %	N2
Ar	Argonit	
IG-541	Dusík 52 %
Argón 40 %
Oxid uhličitý 8 %	N2
Ar
CO2	INERGEN	

4 Podpora použitia environmentálne a zdravotne prijateľných halónových náhrad a hasiacich technológií

4.1. Požiadavky na odbornú spôsobilosť pri nakladaní s halónmi a látkami poškodzujúcimi ozónovú vrstvu Zeme

Každý kto nakladá s halónmi a LPOV musí mať osvedčenia o odbornej spôsobilosti. Týka sa to opravy, revízie hasiacich prístrojov s obsahom látky, inštalovania, opravy a revízie stabilných a polostabilných hasiacich zariadení s obsahom látky, projektovania stabilných a polostabilných hasiacich zariadení s obsahom látky, prevádzkovania zariadení na recykláciu látok alebo regeneráciu, odber látok vrátane plnenia tlakových nádob na plyny s obsahom a zneškodňovaním látok vrátane podnikania v oblasti nakladania s odpadmi s obsahom látky.
Táto právna požiadavka vyplýva zo zákona o ochrane ozónovej vrstvy Zeme č.76/1998 Z. z. a technické podmienky sú uvedené vo vyhláške č. 283/1998, ktorou sa vykonáva zákon o ochrane ozónovej vrstvy Zeme.
Pre potreby realizácie úloh vyplývajúcich zo zákona a vyhlášky o ochrane ozónovej vrstvy Zeme MŽP SR určilo školiace pracovisko Materiálovotechnologickú fakultu STU so sídlom v Trnave na teoretickú a praktickú výučbu pracovníkov nakladajúcich s halónmi a LPOV.
	V spolupráci so Združením výrobcov hasiacich prístrojov boli vypracované študijné materiály „Bezpečné nakladanie s hasiacimi látkami“ a od roku 1999 sú pravidelne vykonávané školenia fyzických osôb.

4.2. Informačná podpora užívateľov hasiacich látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu Zeme

Poskytovanie legislatívne a technicky správnych informácií o vylúčení halónov a LPOV požívaných ako hasiace látky je dôležitou úlohou stratégie riadenia halónov. 
	V Slovenskej republike boli od roku 1993 realizované každoročne semináre, školenia, konferencie a technické dni výrobcov podporujúce informovanosť verejnosti, užívateľov, výrobcov a predajcov hasiacich látok a technológií. Pravidelne sú prezentované nové informácie o halónových alternatívach a o nových hasiacich technológiách na medzinárodnej výstave požiarnej ochrany a konferencii „FIRECO“. Konferenciu organizuje Úrad požiarnej ochrany MV SR od roku 1994 každé dva roky a má veľký medzinárodný ohlas. Pravidelne sú publikované v odborných časopisoch najnovšie informácie o halónových alternatívach a o nových environmentálne prijateľných hasiacich technológiách. Na viacerých technických univerzitách, kde sa vyučuje environmentalistika, požiarna a pracovná bezpečnosť je prednášaná problematika náhrady halónov s novými environmentálne prijateľnými alternatívami.

Pre potreby aktuálnej informovanosti verejnosti a podnikateľskej sféry, ktorá používa hasiace látky a zariadenia poškodzujúce ozónovú vrstvu Zeme v rámci „Stratégie riadenia halónov v SR“, sa v spolupráci MTF STU Trnava a Asociáciou rozvoja požiarnej ochrany Slovenska pripravujú na webovej stránke asociácie nasledovné informačné bloky:

•	Halóny a ich postupné vylúčenie z užívania
•	Náhrada halónov do stabilných hasiacich zariadení
•	Náhrada halónov do ručných hasiacich prístrojov
•	Náhrada HCFC environmentálne prijateľnými hasiacimi látkami
•	Otázky a odpovede k Stratégii riadenia halónov v SR 
•	Nové environmentálne prijateľné hasiace technológie

Aktualizácia týchto informácií bude vykonávaná v spolupráci s MŽP SR, Úradom požiarnej ochrany MV SR a reprezentantmi technickej komisie pre halóny (HOTC - Halons Technical Options Committee) pre krajiny CEITs (Countries with Economics in Transition) environmentálneho programu spojených národov (UNEP).

4.3. Technické dni zamerané na nové environmentálne prijateľné hasiace látky a zariadenia pre užívateľov a výrobcov

V rámci vzdelávacích a informačných aktivít Asociácie rozvoja požiarnej ochrany Slovenska v spolupráci so štátnymi a neštátnymi organizáciami (MŽP SR, Agentúra životného prostredia SR, Úrad požiarnej ochrany MV SR , výrobcovia hasiacich zariadení, skúšobné laboratóriá a certifikačné miesta) budú zabezpečované odborné stretnutia s pracovníkmi, ktorí rozhodujú o systémoch požiarnej bezpečnosti v podnikoch (požiarny technik, špecialista požiarnej ochrany). Cieľom bude poskytnutie najnovších informácií o vylúčení halónov z používania a o nových environmentálne prijateľných hasiacich látkach a technológiách.

4.4.  Práca s verejnosťou

Práca s verejnosťou prebieha vo viacerých sférach, ktorá bude ďalej realizovaná nasledovnými spôsobmi:

•	Semináre 
•	Besedy so študentmi
•	Publikačná činnosť v odborných a vedecko-populárnych časopisoch
•	Konferencie
•	Internetové informácie
•	Výučba na školách všetkých stupňov

Na zvýšenie povedomia verejnosti v oblasti vylúčenia LPOV základnou stratégiou riadenia halónov je aktivita v nasledovných oblastiach:

•	

Práca s verejnosťou
výrobných podnikov

Podniky s vysokým požiarnym rizikom používajúce LPOV – informácia verejnosti o rizikách
•	Výrobcovia a dovozcovia LPOV –informácie o bezpečnom používaní

•	

Práca s verejnosťou
neziskových organizácií
(združenie, nadácie)

Organizácia akcií zameraných na ochranu ozónovej vrstvy
•	Pravidelné informovanie verejnosti o nových náhradách LPOV formou rýchlych informácií

•	

Zapojenie poisťovní do práce s verejnosťou na úseku
„Zábrany škôd“

Poistné zľavy na hasiace systémy bez LPOV
•	Poistné zľavy pre preventívne opatrenia minimalizujúce potrebu použitia hasiacich technológií s látkami ovplyvňujúce ŽP

•	

Zapojenie orgánov štátnej správy
do práce s verejnosťou

Informovanie o nových predpisoch
•	Informovanie o nových bezpečných halónových náhradách
•	Tlačové besedy
•	Organizovanie Medzinárodného dňa na ochranu ozónovej vrstvy

4.5.  Zabezpečenie celoživotného vzdelávania

	V rámci celoživotnej prípravy pracovníkov nakladajúcich s halónmi a LOPV sa zaradia do vzdelávacích programov informácie o vlastnostiach halónov a potrebe ich vylúčenia z používania, bezpečnom nakladaní s halónmi a LPOV, nových halónových náhrad a o nových environmentálne prijateľných hasiacich technológiách.
Požadované znalostné požiadavky pre potreby environmentálneho povedomie sa zaradia do vzdelávacieho systému požiarnych technikov, špecialistov požiarnej ochrany a taktiež pracovníkov štátneho dozoru z oblasti životného prostredia, požiarnej ochrany a bezpečnosti práce.

4.6  Ekonomická podpora na používanie environmentálne prijateľných hasiacich látok 

Množstvo halónu 1301 nie je v Slovenskej republike také veľké, aby sa dalo nimi efektívne obchodovať. V súčasnosti nainštalované zariadenia pre nekritické používanie budú v súlade so Slovenskou stratégiou riadenia halónov demontované do roku 2010 a takto získaný halón sa využije pre potreby ozbrojených zložiek, letectva, jadrových elektrární a špeciálnych chemických výrob s vysokým požiarnym nebezpečenstvom a rizikom.
	V Slovenskej republike je väčšie množstvo halónu 1211 a halónu 2402 v ručných hasiacich prístrojoch (armáda, železnica, chemický priemysel), ktoré bude pozbierané do halónovej banky a po prečistení uskladnené. Časť sa využije na kritické použitie v armáde, polícii a letectve. Zvyšok sa uskladní v halónovej banke a po získaní možnosti likvidácie bude zničený spaľovaním.

V súčasnosti v podmienkach slovenskej trhovej ekonomiky nie je možné jednoznačne finančne zaťažiť užívateľov starých hasiacich zariadení s náplňou halónu. Zabezpečujú sa im dostupné technické informácie o halónových náhradách a o možnostiach odovzdania halónu do halónovej banky na prečistenie a opätovné použitie v kritických oblastiach.

Finančná podpora na prevádzkovanie halónovej banky z hľadiska uskladňovania halónov zatiaľ nie je zabezpečená. Halónová banka bude odoberať a recyklovať halóny za poplatok Ako jedna z možností je štátny environmentálny fond, do ktorého podľa zákona o ochrane ozónovej vrstvy Zeme č.76/1998 Z. z. prispievajú podnikatelia, ktorý vyrábajú alebo dovážajú látky regulované látky.
.

5  Manažment úplného vyradenia halónov zo sféry s nekritickým použitím

Slovenská republika nie je výrobcom chemických plynných hasiacich látok na báze halogénovaných uhľovodíkov, a preto aj zaťaženie s halónmi nie je vysoké.
Na základe doterajšieho prieskumu a informácií získaných v rámci odborného školenia pracovníkov nakladajúcich s hasiacimi látkami v rámci údržby, servisu a revízie Slovenská republika v súčasnosti nemá inštalované stabilné hasiace zariadenia vo sfére nekritického používania. Vo sfére nekritického používania sú v súčasnosti prevažne halón 1211 a halón 2402 v prenosných ručných hasiacich prístrojoch.

Na Slovensku sú inštalácie stabilných hasiacich zariadení s halónom 1301 a hasiacou látkou FM 100 (HBFC-22B1), ktorá bola pôvodne plánovaná ako náhrada halónu 1301. V užívaní sú doteraz aj prenosné hasiace prístroje s látkou FM 100 pre kritické i nekritické použitie. Táto látka od roku 1996 je zakázaná a nie je dovolená výroba nových hasiacich zariadení a touto látkou.
V rámci stratégie riadenia halónov sa vykonáva prieskum o kritických a nekritických inštaláciách hasiacich zariadení s halónmi a látkou FM 100 s cieľom urýchliť ich úplné vylúčenie z nekritického používania do roku 2010.

5.1.  Posúdenie požiarneho nebezpečenstva a rizika technologických systémov za účelom možnosti kritického použitia halónu a LPOV

V rámci komplexného posúdenia potreby inštalovať hasiace zariadenie s LPOV sa odporúča budúcim užívateľom hasiacich technológií analyzovať najmä nasledovné faktory, ktoré môžu už v prvej fáze navrhovania poskytnúť optimálne environmentálne prijateľné riešenie:

•	Je požiarne riziko alebo riziko výbuchu také veľké, že je nutné inštalovať hasiace zariadenie?
•	Môže byť riziko požiaru a výbuchu výrazne znížené alebo redukované technickými a organizačnými úpravami?
•	Sú akceptovateľné prenosné hasiace zariadenia?
•	Sú akceptovateľné lokálne hasiace zariadenia ?
•	Je možno akceptovať stabilné hasiace zariadenie na vodu?
•	Ak sa použije hasiaci systém s plynnou hasiacou látkou, môže byť chránený priestor s prítomnosťou pracovníkov otvorený?

Tieto otázky nám môžu zodpovedať na problematiku aplikácie automatických hasiacich systémov s možnosťou uplatnia iba v priestoroch s vysokým požiarnym rizikom, t. j. rýchlym šírením požiaru. Pre potreby posúdenia nebezpečenstva a rizika požiaru sú k dispozícii medzinárodne uznávané metodiky ako sú napr. analýza možnosti porúch a ich následky, analýza stromom porúch, analýza stromom nebezpečia, štúdium nebezpečenstva a prevádzkyschopnosti technológií, klasifikácia nebezpečenstva pomocou indexu požiaru a výbuchu.
	V rámci novelizácie zákona o ochrane ozónovej vrstvy Zeme č.76/1998 Z.z v prílohe 7 sú uvedené kritériá, ktoré uplatní Ministerstvo životného prostredia SR pri posudzovaní žiadosti o povolenie halónov pre nevyhnutné používanie. Bez splnenia uvedených kritérií nie je možné halóny používať.
6  Dostupnosť halónov pre kritické použitie

Slovenská republika v súčasnosti nemá vybudovanú aktívnu halónovú banku. Má k dispozícii zariadenie na recykláciu, ktoré sa zatiaľ nevyužíva vo veľkej miere. V rámci stratégie riadenia halónov bude halón 1301 z nekritických miest presunutý pre potreby kritického použitia ako je armáda, letectvo a jadrové elektrárne. Halón 1211 a halón 2402 sa nachádza vo väčšom množstve v prenosných ručných prístrojoch a pre potreby kritického použitie (ozbrojené zložky, civilné letectvo, nebezpečné chemické prevádzky) bude recyklovaný halón 1211 a halón 2401 uložený do halónovej banky. 
	
	Zatiaľ Slovenská republika nežiadala o možnosť dovozu halónov z krajín signatárov Montrealského protokolu a nie je ani predpoklad, že by to bolo nutné. Pre kritické použitie sa zatiaľ používajú staré zásoby. Viaceré podniky s veľkým požiarnym rizikom ako sú napr. jadrové elektrárne a petrochemický priemysel používajú halóny v obmedzenej miere a nahrádzajú sa s látkou FM 200. V starších inštalovaných hasiacich zariadeniach používajú halón 1301 a 1211, v menšom množstve látku FM 100 a Halotrón I a novšie inštalácie požívajú FM 200:
V súčasnosti armáda drží určité zásoby halónov a LPOV (ODS) pre kritické použitie ( halón 1211, HBFC-22B1). Dajú sa očakávať určité zmeny vo filozofii použitia LPOV, prípadne aj halónov v ozbrojených zložkách, nakoľko Slovenská republika je jedným z kandidátov na prijatie do NATO. Pre niektoré aplikácie boli už nasadené nové environmentálne akceptovateľné hasiace látky.

6.1.  Prenosné hasiace prístroje plnené s halónom 2402 a halónom 1211

V súčasnosti nie je možný presný odhad počtu prenosných hasiacich prístrojov plnených halónom 1211 a halónom 2402. Pôvodný štátny monopolný výrobca hasiacich prístrojov zanikol a nie sú dostupné štatistické údaje o distribúcii pre užívateľov. Počet užívateľov je natoľko rozmanitý a veľký, že údaje o množstve halónov je nutné odhadovať. Na základe informácií výrobcov hasiacich prístrojov a štátnych organizácií sa odhaduje množstvo halónu 1211 okrem armády 40 ton, halónu 2402 okrem armády 60 ton. Uvedené halóny boli dovážané z bývalej NDR.

6.2.  Stabilné a polostabilné hasiace zariadenia plnené halónom 1301 a halónom 1211

V Slovenskej republike nie je počet inštalovaných stabilných a polostabilných hasiacich zariadení veľký v porovnaní s ostatnými krajinami. Množstvo halónu 1301 sa odhaduje na 10 ton a halónu 1211 na 2 tony.

7  Podpora vhodných opatrení na zabezpečenie environmentálne bezpečného zberu, uskladnenia, nakladania a zneškodnenia halónov

Efektívny a environmentálny zber halónov a ostatných LPOV, ktoré sú už zakázané, je možné realizovať iba ekonomicko-organizačným opatrením. Ekonomicky najviac náročný bude úplné vylúčenie halónov nachádzajúcich sa v prenosných hasiacich prístrojoch a to halónu 1211 a halónu 2402.

	Na zabezpečenie ich zberu je nevyhnutné uvoľniť finančné prostriedky na skladovanie látok a ich zber. Je možné zvoliť aj alternatívu likvidácie látok spaľovaním v susedných krajinách po vzájomných dohodách. Tu tiež problémom zostáva dostupnosť finančných prostriedkov na realizáciu spaľovne nebezpečných látok, resp. využitie zahraničnej kooperácie.

7.1.  Technologické a ekonomické požiadavky na postupné vylúčenie halónov 

V súčasnosti v Slovenskej republike nie sú v civilnej sfére technologické ani ekonomické požiadavky na postupné vylúčenie halónov z používania z hľadiska užívateľa halónu.
Ekonomické požiadavky vznikajú pri skladovaní, zbere a čistení v rámci halónovej banky. Množstvo halónu v SR neumožňuje jeho ekonomické spracovanie.

7.2.  Halónová banka

Budovaním halónovej banky v zmysle uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 522 zo dňa 4. augusta 1998je poverená fy Appollonia s.r.o. so sídlom v Piešťanoch, ktorá vlastní zariadenie umožňujúce odobratie (recovery)a recykláciu halónov.
Úlohou „Halónovej banky“ je zabezpečiť efektívny zber, recykláciu, skladovanie a likvidáciu halónov v Slovenskej republike určená na zber, skladovanie a recykláciu halónov.

 Finančne náročným problémom zostáva zber prenosných hasiacich prístrojov, ktorých je niekoľko desiatok tisíc a chemická analýza halónov po ich zbere a po recyklovaní. Banka zatiaľ nepracuje, nakoľko množstvo ponúknutého halónu, predovšetkým z hasiacich prístrojov je malé.
	Nedoriešenou otázkou zostávajú halóny v ručných hasiacich prístrojoch, ktoré sú znečistené prísadami a je ich možné iba uskladniť a zlikvidovať. Slovenská republika nemá v súčasnosti k dispozícii spaľovňu na nebezpečné látky.
Vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú vlastnosti prenosných hasiacich prístrojov a podmienky ich prevádzkovania a zabezpečovania pravidelnej kontroly (č. 125/2000 Z.z.) zakazuje od 31.12.2004 používať prenosné halónové hasiace prístroje, ktoré majú doklad o hodnotení, schválení alebo certifikácii do 1. júla 1998.

	Po tomto termínu budú prenosné hasiace prístroje z hľadiska zákona nepoužiteľné a budú musieť pozbierané a uložené do halónovej banky. Predpokladaná doba zberu prenosných hasiacich prístrojov, ktorých je niekoľko desiatok tisíc sa odhaduje na tri až štyri roky. Čas zberu sa môže skrátiť v závislosti od aktivity halónovej banky a doriešenia otázok financovania skladovania.
8  Zabezpečenie normotvornej a skúšobnej činnosti

Dňom 1. februára 1995 sa Slovenská republika stala asociovanou krajinou. Na jej plné členstvo v Európskej únii je dôležitou podmienkou i aproximácia platných i navrhovaných právnych predpisov SR s právom EÚ a preberanie technických noriem.
Slovenská republika v rámci prípravy prijatia do EÚ vyvíja veľkú aktivitu i v normalizačnej činnosti. Monitoruje oblasť technických noriem týkajúcich sa hasiacich látok a hlavne halónových alternatív a zabezpečuje ich prebratie. 

Vzhľadom na to, že v súčasnosti prijímané technické normy nie sú záväzné, MV SR na úseku požiarnej bezpečnosti vydáva Vyhlášky s technickým obsahom, ktoré sú záväzné nielen pre podnikateľskú sféru, ale aj pre širokú verejnosť.
Normotvorná činnosť pre oblasť hasiacich látok a hasiacich zariadení je riadená prostredníctvom Slovenského ústavu technickej normalizácie, ktorý ma vytvorenú Technickú normalizačnú komisiu zaoberajúcu sa s problematiku hasiacich látok a zariadení. Slovenská republika v rámci medzinárodnej technickej normalizácie je zastúpená v technických komisiách ISO a CEN ako pozorovateľ pre oblasť hasiacich látok a zariadení.

Slovenská republika prijala technické normy STN EN 27201-1 Požiarna ochrana. Hasiace látky. Halogénované uhľovodíky. Časť 1: Požiadavky na halón 1211 a halón 1301 a STN EN 27201-2 1 Požiarna ochrana. Hasiace látky. Halogénované uhľovodíky. Časť 1: Zásady bezpečnej manipulácie a postupov prečerpávania. Ďalej je prijatá STN EN 3-1 až 6 Prenosné hasiace prístroje, ktorá zahŕňa i halónové hasiace prístroje. Pre uvedenú technickú normu je zabezpečená skúšobná kapacita v Technickom skúšobnom ústave v Piešťanoch. 
Prebratím uvedených technických noriem boli splnené základné požiadavky na bezpečnú a environmentálne prijateľnú manipuláciu s halónmi a ich skúšanie pre ručné hasiace prístroje. Pre stabilné hasiace zariadenia nie je v SR skúšobná kapacita.
	V súčasnosti sú pripravené na vydanie v rámci EÚ nové technické normy pre halónové alternatívy, ktoré SR ešte neprevzala a bude nutné ich zaradiť do plánu štandardizácie v rámci plnenia programu úplného vylúčenia halónov a LPOV. Ide o radu technických noriem EN ISO 14 520. Uvedené technické normy budú v rámci stratégie riadenia halón postupne prebrané.

Bežný užívateľ hasiacich LPOV sa len ťažko môže presvedčiť o skutočných vlastnostiach hasiacich látok a hasiacich zariadení. Musí sa spoliehať na to, čo výrobca prehlási. Všeobecne hasiace látky sú výrobky, ktoré môžu svojím charakterom ohroziť bezpečnosť a zdravie ľudí, alebo ohroziť majetok alebo životné prostredie. 
	Výskumom a skúšaním vlastností hasiacich látok (účinnosť, chemické vlastnosti, fyzikálne vlastnosti, environmentálne dopady) v SR sa zaoberá Požiarnotechnický a expertízny ústav MV SR, Technický a skúšobný ústav v Piešťanoch v rámci skúšobnej činnosti (skúšanie ručných hasiacich prístrojov) a Materiálovotechnologická fakulta STU so sídlom v Trnave. Slovenská republika nemá v súčasnosti dostatok finančných prostriedkov na nákup potrebnej prístrojovej techniky na stanovenie účinnosti plynných hasiacich látok a skúšanie stabilných hasiacich zariadení.

9  Záver

Slovenská stratégia riadenia halónov vychádza z požiadaviek rozhodnutia X/7 Montrealského protokolu (Decision X/7 of Montreal Protokol) a jej cieľom je environmentálne prijateľné riadenie nakladania s halónmi a ich úplné vylúčenie z používania v Slovenskej republike. Slovenská republika aktívne bude podporovať používanie halónových alternatív a tým minimalizovať negatívne účinky halónov na ozónovú vrstvu.

Správa 
o plnení Akčného programu Slovenskej republiky na postupné vylúčenie používania látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu

1. Úvod

	V záujme splnenia povinností vyplývajúcich z Montrealského protokolu o látkach, ktoré porušujú ozónovú vrstvu a jeho dodatkov vláda SR uznesením č. 219 zo 4. apríla 1995 uložila ministrovi životného prostredia v spolupráci s ministrami dotknutých rezortov vypracovať Akčný program postupného vylúčenia používania látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu a predložiť ho vláde na schválenie. Vláda tento Akčný program na svojom zasadnutí 21. mája 1996 schválila uznesením č. 358. 
	Úvodná časť Akčného programu prezentovala poznatky o súčasnom stave poškodzovania ozónovej vrstvy, hodnotila plnenie medzinárodných záväzkov týkajúcich sa látok porušujúcich ozónovú vrstvu a ich legislatívne zabezpečenie. 
	Na úvodnú časť nadväzovala analýza výskytu a spotreby kontrolovaných látok v jednotlivých oblastiach použitia - ako chladivá, riedidlá, odmasťovadlá, rozpúšťadlá, hasivá, napeňovadlá a aerosóly, a predpoklad spotreby v rokoch 1995 až 2000. Uvádzala údaje                 o súčasnom technickom stave zariadení s obsahom látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu (ďalej LPOV) a stave zásob najvýznamnejších spotrebiteľov kontrolovaných látok, o možnostiach získania regenerovaných látok, predpokladaný harmonogram výmeny chladiacich zariadení  s ohľadom na ich životnosť, najmä v strednom chladení, možnosti náhrad kontrolovaných látok v existujúcich zariadeniach a dopad na národné hospodárstvo, ktorý by spôsobil nedostatok finančných prostriedkov potrebných na výmenu zariadení.
	Prechod na ekologické chladivá sa realizuje s  cieľom minimalizovať úniky LPOV do ovzdušia, maximalizovať množstvo regenerovaných látok a zrýchliť obnovu zastaralých zariadení s LPOV.
	Celkové náklady na postupné vylúčenie kontrolovaných látok do roku 2000 boli vyčíslené na približne 2,6 mld. Sk. Zahŕňali náklady na obnovu zariadení s obsahom kontrolovaných látok (zrýchlenú z počiatočných 4% na 8% ročne) a náklady na prestavbu na alternatívne látky, budovanie systému zberu, recyklácie a regenerácie použitých látok, technické a odborné dobudovanie servisu, ako aj na výskumné, skúšobnícke, normotvorné a školiace aktivity. Tieto náklady v rozhodujúcej miere (asi 94%) niesli užívatelia zariadení používajúcich kontrolované látky. Zvyšných 6% sa uvažovalo, že by mohli získať z existujúcich podporných fondov podľa daných finančných možností.
	Deviata časť obsahovala programy konkrétnych opatrení na vylúčenie LPOV v jednotlivých oblastiach ich použitia podľa úprav Montrealského protokolu. Pre realizáciu týchto opatrení je potrebné splniť určité úlohy, ktoré sa premietli aj do uznesenia vlády č. 358 z 21. mája 1996.

2. Plnenie úloh z uznesenia vlády č. 358 z 21. mája 1996
 
	Plnenie úloh uvedených v časti B predmetného uznesenia, ktoré ešte neboli splnené, alebo ktorých termín splnenia ešte neuplynul,  je nasledujúce:

Úloha B.3.
ukladá ministrovi životného prostredia každoročne do konca mája počnúc rokom 1997 predkladať vláde SR vyhodnotenie účinnosti Akčného programu Slovenskej republiky na postupné vylúčenie používania LPOV a v prípade potreby uskutočniť jeho aktualizáciu a doplnenie.
Termín: v texte
Plnenie: 
Týmto materiálom sa plní úloha v roku 2001.

Úloha B.6.
ukladá ministrovi životného prostredia, ministrovi pôdohospodárstva a ministrovi hospodárstva podporovať pri prideľovaní prostriedkov zo štátnych fondov a programov akcie zabezpečujúce vylúčenie LPOV.
Termín: priebežne
Plnenie:
Ministerstvo životného prostredia v roku 2000 zo Štátneho fondu životného prostredia poskytlo dotáciu na podporu vylúčenia látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu pre jedného žiadateľa vo výške 2 000 000,- Sk. Štátny fond životného prostredia v roku 2000 nezaznamenal viac žiadostí o dotácie v rámci vylúčenia spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu.
Ministerstvo pôdohospodárstva svojou dotačnou politikou a tiež prostredníctvom Štátneho podporného fondu pôdohospodárstva a potravinárstva podporuje realizáciu opatrení na vylúčenie LPOV. Podpora formou dotácií cez MP SR je účinná a zodpovedá doterajším zvyklostiam na prideľovanie dotácií a preto je i využívaná nielen na nákup nových chladiacich zariadení, ale tiež na prestavbu stávajúcich zariadení výmenou chladiacich okruhov alebo výmenou chladív v existujúcich okruhoch nasledovnými formami:
-	dotáciou do 40 % z ceny zariadenia (v priemere 20 mil. Sk ročne),
-	pôžičkou v hodnote do 70 % z ceny zariadenia so 4 % úrokom na 4 roky.

Program podpory postupného vylúčenia spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu „Ozón“, ktorý bol upravený a následne schválený uznesením vlády SR č. 137/2000, v rámci podpory malého a stredného podnikania v roku 2000 mal k dispozícii finančné prostriedky vo výške 6 830 400,- Sk.  V roku 2000 boli pridelené finančné prostriedky vo výške 5 339 400,- Sk, z toho sú 4 000 000,- Sk zatiaľ len prisľúbené, resp. viazané. Zostávajúce prostriedky, vrátane úrokov vo výške 1 150 000,- Sk boli komisiou pridelené ďalším dvom žiadateľom vo februári tohto roku. Program Ozón v roku 2001 nedostal zo štátneho rozpočtu pridelené žiadne prostriedky. Vzhľadom na skutočnosť, že u malých a stredných podnikateľov sa nachádza podľa analýzy ešte značné množstvo zariadení s obsahom regulovaných látok (s náplňou približne 100 ton chlórfluórovaných chladív – typ CFC) je potrebné v programe pokračovať a na program vyčleňovať zo štátneho rozpočtu požadované finančné prostriedky. 

Uznesenia vlády č. 487 zo 9. júna 1999

Plnenie úloh uvedených v časti C predmetného uznesenia je nasledujúce:

Úloha C.1. 
ukladá ministrovi životného prostredia zabezpečiť prostredníctvom Medzirezortného riadiaceho výboru pre reguláciu látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu vypracovanie stratégie pre manažment halónov. 

Termín: do 30. júla 2000
Plnenie:
Úloha bola splnená v termíne. Stratégia je ako príloha uvedená v návrhu nového Akčného programu, ktorý ministerstvo predkladá v tomto materiáli.

Uznesenia vlády č. 420 zo 7. júna 2000
 
Plnenie úloh uvedených v časti B predmetného uznesenia je nasledujúce:

Úloha B.1.
ukladá ministrovi životného prostredia predložiť na rokovanie vlády nový Akčný program Slovenskej republiky na vylúčenie spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu na roky 2001 – 2008

Termín: do 30. júna 2001
Plnenie:
Úloha sa plní týmto materiálom.

3. Spotreba látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu Zeme v roku 2000

Podľa úprav Montrealského protokolu a jeho Londýnskeho dodatku spotreba kontrolovaných látok skupiny A I (plnofluórochlórované uhľovodíky), skupiny A II (halóny), skupiny BI (ďalšie plnofluórochlórované uhľovodíky), skupiny B II (tetrachlórmetán) a skupiny B III (1,1,1-trichlóretán) v Slovenskej republike od 1. januára 1996 má byť nulová. Používať sa smú len látky zo zásob, recyklované alebo regenerované. Výnimka je možné len pre použitie týchto látok na laboratórne a analytické účely. Skutočná spotreba regulovaných látok podľa dovozu látok realizovaných na základe udelených licencií v zmysle § 4 zákona č. 76/1998 Z. z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme vo východiskových rokoch a  rokoch 1995 – 2000 je uvedená v tabuľke v prílohe č. 1, vrátane dovozu použitých, recyklovaných alebo regenerovaných látok a látok, ktoré sa používajú ako surovina. V prílohe č. 2 je tabuľka spotreby kontrolovaných látok podľa požiadaviek Montrealského protokolu. Z tabuľky vyplýva, že Slovenská republika v roku 2000 doviezla  kontrolované látky zo skupín A I a B II len  pre analytické a laboratórne účely, na ktoré platí do konca roka 2001 všeobecná výnimka.

Zberný systém a regenerácia chladív sa nepodarilo rozvinúť na širokom základe, aj keď sa v predchádzajúcich rokoch vytvorili legislatívne a odborné podmienky (prijal sa zákon a vykonávacia vyhláška, vyše 1100 servisných pracovníkov získalo osvedčenie o odbornej spôsobilosti). Doteraz sa regenerovali chladivá v malom množstve a bez medzičlánku – zberného strediska. Trend vo svete sa tiež uberá smerom k recyklácii s orientačným zisťovaním kvality chladiva. Regenerácia sa uplatňuje len pri jednorázových väčších množstvách vo väčších zariadeniach.

4. Záver

Slovenská republika v roku 2000 splnila základný záväzok vyplývajúci pre ňu z Montrealského protokolu a jeho Londýnskeho a Kodanského dodatku. V roku 2000 bol prijatý zákon č. 408/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 76/1998 Z. z. o ochrane ozónovej  vrstvy Zeme, ktorým sa transponovala rozhodujúca väčšina povinností vyplývajúcich z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 2037/2000  a zakázala sa výroba a spotreba brómchlórmetánu, čím sa vytvorili podmienky na ratifikáciu Pekinského dodatku Montrealského protokolu. Toto právne prostredie spolu so štátnou finančnou podporou niektorých aktivít (program Ozón, dotácie a pôžičky z  Ministerstva pôdohospodárstva a pod.) umožnia plniť aj úlohy nového Akčného programu.

                                                                                                                          Príloha č. 1

Tabuľka:   Spotreba kontrolovaných látok v Slovenskej republike  v rokoch 1995 - 2000 
(Skutočná spotreba regulovaných látok)

Skupina látok	1986/89	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
	východis. spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	
	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	
								
AI (freóny)	1710,5	379,2 	     21,2	      42,05	    1,71	3,4	2,07	
								
A II								
halóny	8,1	0,0	0,0	0,0     	0,0     	0,0	0,0	

BI  freóny	0,1	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	

B II   CCl4	91,0	0,6	250,0	     0,16	     0,07	0,08	0,022	
								
BIII  - 1,1,1 								
trichlóretán	200,1	69,4	0,0	      0,1	      0,0	0,0	0,0	

C I	49,7	37,2	61,0	59,9	87,32	53,41	43,89	
								
C II								
HBFC22B1			14,3	0,0	0,0	0,0	0,0	

E   CH3Br	10,0		9,6	11,66	10,2	1,040	1,5	
metylbromid								
								
Celkom	2019,5	449,2	356,1	113,87	99,3	57,93	47,48	

 východiskový rok 1989
  východiskový rok 1991

Poznámka 1: v roku 1996 sa doviezlo 20 ton regenerovaného CFC 12, v roku 1997 40 ton použitého CFC 12 a v roku 1999 1,8 tony použitého CFC 12, ostatná spotreba látok v skupine AI v rokoch 1996 až 2000 predstavuje dovoz CFC 113 na analytické a laboratórne účely v súlade so všeobecnou výnimkou z Montrealského protokolu.

Poznámka 2: v skupine B II v rokoch 1997 až 2000 a v skupine B III v roku 1997 predstavuje dovoz týchto látok na analytické a laboratórne účely v súlade so všeobecnou výnimkou z Montrealského protokolu.

Poznámka 3: z uvedenej spotreby metylbromidu v roku 1997 bolo 2,16 tony dovezených pre Slovakofarmu ako surovina pri výrobe liečiv, ako aj 1,04 tony v roku 1999 a 1,5 tony v roku 2000 čo sa tiež nezapočítava podľa platnej metodiky do spotreby.

                                                                                                              Príloha č. 2

Tabuľka:   Spotreba kontrolovaných látok v Slovenskej republike  v rokoch 1995 - 2000  
(Spotreba kontrolovaných látok podľa požiadaviek Montrealského protokolu)

Skupina látok	1986/89	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
	východis. spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	spotreba	
	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	(tony)	
								
AI (freóny)	1710,5	379,2 	     1,2  	     2,05	     1,71	1,69	2,07	
								
A II								
halóny	8,1	0,0	0,0	0,0     	0,0     	0,0	0,0	

BI  freóny	0,1	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	

B II   CCl4	91,0	0,6	0,0	     0,16	     0,07	0,08	0,022	
								
BIII  - 1,1,1 								
trichlóretán	200,1	69,4	0,0	      0,1	0,0	0,0	0,0	

C I	49,7	37,2	61,0	59,9	87,32	53,41	43,89	
								
C II								
HBFC22B1			14,3	0,0	0,0	0,0	0,0	

E   CH3Br	10,0		9,6	9,5	10,0	0,0	0,0	
metylbromid								
								
Celkom	2019,5	449,2	86,1	71,71	91,1	55,18	45,98	

 východiskový rok 1989
  východiskový rok 1991
1)  spotreba látok v skupinách A I, B II a B III v rokoch 1996, 1997, 1998, 1999 a 2000 predstavuje dovoz týchto látok na analytické a laboratórne účely v súlade so všeobecnou výnimkou z Montrealského protokolu.