Predkladacia správa

MF SR predkladá Správu o makroekonomickom vývoji a vývoji verejných financií SR za tri štvrťroky 2005 a predikciách do konca roka na rokovanie vláda SR v súlade s  Plánom legislatívnych úloh vlády SR na rok 2005. Materiál bol prerokovaný v Rade hospodárskeho a sociálneho partnerstva a v Porade ekonomických ministrov. 
Správa poskytuje aktuálne výsledky analýz a prognóz makroekonomického a fiškálneho vývoja. Dôraz sa kladie na ich hodnotenie z hľadiska možných rizík plnenia rozpočtu v roku 2005. Pozornosť sa sústreďuje najmä na monitoring a analýzu tých faktorov a zložiek verejných financií, ktoré môžu spôsobiť najväčší odklon od rozpočtu 2005, a tým potenciálne ovplyvniť úspešnosť dosiahnutia hlavného cieľa vlády v oblasti verejných financií  pre rok 2005 – udržať deficit verejných financií v metodike ESA´95 (bez vplyvu  II. piliera dôchodkovej reformy) na úrovni 3,4% HDP. Dodržanie tohto cieľa je nevyhnutné pre dosahovanie ambicióznych strednodobých zámerov – konsolidovať verejné financie podľa programového vyhlásenia vlády a podľa strednodobých cieľov odporúčaných EK pre jednotlivé krajiny a súčasne vytvárať podmienky pre vysoký, avšak udržateľný rast ekonomiky.
Súčasný makroekonomický vývoj a aktualizácia predikcie na rok 2005 neprináša negatívne riziká pre plnenie rozpočtu; naopak, väčšina indikátorov dôležitých z hľadiska vývoja daňových príjmov a obligatórnych výdavkov sa za súčasných predpokladov môže v roku 2005 vyvíjať ešte lepšie ako sa uvažovalo pri zostavovaní rozpočtu, niektoré dokonca lepšie ako sa očakávalo pri júnovej revízii prognózy. Silný rast ekonomiky, miezd, zamestnanosti a domáceho dopytu – tak spotreby ako aj investícií – robí stále zo Slovenska najdynamickejšiu ekonomiku medzi krajinami Vyšehradskej štvorky. Lepšie oproti predpokladom rozpočtu sa vyvíja aj  nezamestnanosť a miera inflácie. Výsledky konjunkturálnych prieskumov hovoria tiež o optimistických domácich očakávaniach; indikátory dôvery sa pohybujú na nadpriemerných úrovniach. Na druhej strane, vplyvom slabších odhadov zahraničného dopytu a väčšej akcelerácie domáceho dopytu sa zhoršili predikcie vývoja zahraničného obchodu. Na prehĺbenie bilancie zahraničného obchodu a následne deficitu bežného účtu oproti predpokladom rozpočtu vplývalo aj zhoršenie cenových podmienok a výhodnosti v zahraničnom obchode. Deficit bežného účtu zostáva však na udržateľnej úrovni (cca 5% HDP, t.j. pod hranicou udržateľnosti 6-7% HDP, odhadovanou MMF pre Slovensko) a vývoj výmenného kurzu je relatívne stabilný s apreciačným trendom. Všetky signály svedčia o dobrých základoch pre zdravý, vysoký a udržateľný rast slovenskej ekonomiky. 
Vyšší rast makroekonomických daňových základní a nízke úrokové sadzby sú hlavnými ekonomickými faktormi pozitívne vplývajúcimi na deficit verejných financií v roku 2005.  Na základe v súčasnosti dostupných informácií možno predpokladať, že štátny rozpočet v metodike ESA´95 skončí v roku 2005 s výsledkom o 3,8 mld. Sk lepším ako bol rozpočtovaný. Za ostatné zložky verejných financií bude na deficit verejnej správy pozitívne vplývať ešte Fond národného majetku a mimorozpočtové účty. Naopak, k zhoršeniu deficitu prispeje najviac hospodárenie Sociálnej poisťovne sumou 7,0 mld. Sk, v menšej miere aj sektor zdravotníctva, samospráva a štátne fondy. Verejné financie teda dosiahnu bez vplyvu II. piliera deficit v absolútnom vyjadrení o 0,1 mld. Sk nižší  ako bol rozpočtovaný; aktualizovaný odhad je na úrovni 3,34 % HDP. Odpustenie pohľadávok voči zahraničiu však jednorazovo zvýši deficit verejných financií o ďalších 0,8 % HDP.

Predbežný odhad deficitu verejnej správy je bez započítania nákladov na odpustenie pohľadávok na úrovni cieľa vlády pre rok 2005. Z hľadiska zdravého vývoja ekonomiky je vhodným scenárom naďalej pokračovať v znižovaní fiškálneho deficitu a využiť každú príležitosť na rýchlejšiu konsolidáciu.

V prospech tejto cesty svedčí najmä päť hlavných faktorov: 1/ samotný deficit verejnej správy na Slovensku má prevažne štrukturálny charakter, čo je prejavom nerovnováhy, a preto každé úspory treba použiť na jeho redukciu; 2/ vyššie daňové príjmy, ktoré prispeli k zníženiu deficitu, sú do veľkej miery výsledkom priaznivého ekonomického vývoja, ktorý môže mať cyklický charakter; 3/ čistá úspora v oblasti úrokových nákladov štátneho dlhu v sume 7,2 mld. Sk je podstatne väčšia ako samotné odhadované zníženie deficitu, pričom úrokové sadzby sú volatilné a v budúcnosti sa môžu zvýšiť; 4/ odporúčania Európskej rady taktiež smerujú k rýchlejšej konsolidácii verejných financií na Slovensku; 5/ existujú riziká vývoja verejných financií, najmä - zmena stavu pohľadávok a záväzkov subjektov sektora verejnej správy a vývoj ekonomického prostredia, hlavne cien ropy.  

Správa bola prerokovaná v Rade hospodárskeho a sociálneho partnerstva a súčasne zohľadňuje pripomienky vznesené Poradou ekonomických ministrov. Pripomienky neboli veľkého rozsahu a nemali zásadný ani odborný charakter; smerovali do troch oblastí: 1/ odporučili zovšeobecnenie terminológie pre „schodok“ verejných financií na „saldo“; 2/ poukázali na numerickú nezhodu, ktorá bola spôsobená zaokrúhľovaním čísel a 3/ odporučili úpravu v  návrhu uznesení, aby úloha B.1. bola v spolupráci s ministrom financií SR, ktorou sa má sprehľadniť adresnosť úloh. Materiál má  analytický a prognostický charakter, preto nebol predmetom pripomienkového konania, neobsahuje doložku zlučiteľnosti a ani doložku finančných, ekonomických, enviromentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie.