Dôvodová správa
k návrhu nariadenia vlády SR, ktorým sa ustanovujú podrobnosti označovania klimatizačných jednotiek pre domácnosť energetickým štítkom
Všeobecná časť
Energetika je jednou z oblastí, v ktorej treba v optimálnej miere kombinovať pôsobenie trhového mechanizmu s ingerenciou štátu. Účasť štátu je nevyhnutná najmä v oblasti určenia zásad a priorít štátnej energetickej politiky, určovaní štandardov energetickej účinnosti zariadení na výrobu, rozvod a spotrebu energie, ako aj ďalších, predovšetkým právnych nástrojov na zabezpečenie racionálneho využívania energie.
Mimoriadny význam pri súčasnom riešení energetických a environmentálnych cieľov má racionálne využívanie energie spočívajúce v opatreniach a činnostiach zameraných na zvýšenie energetickej účinnosti v rámci štátu, čo zároveň znamená zníženie
-	celkovej spotreby energie v štáte,
-	potreby finančne i časovo náročných investícií do výroby (získavania) a rozvodu energie,
-	čerpania nerastného bohatstva (najmä fosílnych palív), resp. dovozu zdrojov energie, najmä palív,
-	nákladov pre štát i pre jednotlivých spotrebiteľov energie,
-	dopadov na životné prostredie, najmä vo forme emisií oxidu uhličitého, oxidu síry a pod.
Energetická vybavenosť a teda aj spotreba energie v našich domácnostiach je asi polovičná a v službách asi tretinová v porovnaní so štátmi Európskej únie, v dôsledku čoho možno očakávať prirodzený nárast v tejto oblasti.
Komplexné zabezpečenie energetickej efektívnosti spotreby primárnych zdrojov energie v našom štáte je o to aktuálnejšie, že Slovenská republika pokrýva spotrebu primárnych energetických zdrojov iba z 10 % a ostatných 90 % týchto zdrojov dováža.
V nadväznosti na postupné zvýšenie vybavenosti energetickými spotrebičmi občianskeho sektora a sektora služieb, ale aj na postupné oživovanie našej ekonomiky a skvalitňovanie jej energetického zabezpečenia, budú narastať požiadavky najmä na elektrickú energiu, na zásobovanie zemným plynom a teplom. Preto je nevyhnutné využívať rôzne nástroje na zabezpečenie racionálneho využívania energie v našom štáte. Jedným z nich má byť aj toto nariadenie.
Účelom navrhovaného nariadenia je vymedziť a upraviť práva a povinnosti fyzických osôb a právnických osôb v oblasti zlepšovania energetickej efektívnosti. Podpisom dohody k Európskej energetickej charte a najmä podpisom Protokolu energetickej charty o energetickej účinnosti a o súvisiacich environmentálnych aspektoch plynú pre Slovenskú republiku záväzky a odporúčania, ktoré sú realizované prekladaným návrhom nariadenia vlády SR. Cieľom nariadenia je vytvoriť predpoklady pre zníženie energetickej náročnosti Slovenskej republiky a prispieť tak k trvalo udržateľnému rozvoju spoločnosti. Súčasne sa napĺňajú i príslušné časti ekologickej politiky štátu.
Dôsledkom realizácie navrhovaného nariadenia nastane ďalšie prispôsobenie legislatívy Slovenskej republiky v oblasti energetiky s legislatívou krajín Európskej únie a dosiahnutie ekvivalentných podmienok pri využívaní energie a v oblasti energetických úspor.
V Európskej únii bolo v posledných pätnástich rokoch v oblasti energetickej efektívnosti vydaných viacero dokumentov. Pri návrhu nariadenia boli braté do úvahy najmä
-	Rezolúcia Rady č. 86/C 241/01 zo 16.9.1986 o energetickej politike Spoločenstva do roku 1995 a zbližovaní politík členských štátov,
-	Rozhodnutie Rady č. 89/364/EHS z 5.7.1989 o akčnom programe Spoločenstva na zlepšenie účinnosti využitia elektriny,
-	Smernica Rady č. 92/75/EHS z 22.9.1992 o označovaní štítkom výrobkov a štandardných informáciách o spotrebe energie a ďalších zdrojov domácich spotrebičov 
-	Smernica Komisie č. 2002/31/ES z 8. mája 2002 vykonávajúca smernicu rady 92/75/EHS o označovaní klimatizačných jednotiek pre domácnosti energetickými štítkami, 
-	Komuniké Komisie pre Radu, Európsky parlament, ekonomický a sociálny výbor a výbor regiónov, ktorým sa vydal Akčný plán na zlepšenie energetickej účinnosti v Európskom spoločenstve,
Z vyššie uvedených dokumentov vyplývajú pre oblasť racionálneho využívania energie najmä tieto princípy
1.	Podpora štátu (finančná, inštitucionálna, legislatívna a pod.) v oblasti hospodárenia s energiou (hlavne zvyšovania energetickej účinnosti).
2.	Vypracúvanie, realizácia a pravidelná aktualizácia programov energetickej účinnosti v Národnom programe znižovania energetickej náročnosti (ďalej len program).
3.	Zvyšovanie energetickej účinnosti vo všetkých odvetviach s použitím príslušných legislatívnych, ekonomických a administratívnych nástrojov, informácií, vzdelávania, dobrovoľných dohôd atď.
4.	Transparentnosť v tvorbe cien, resp. taríf za energiu (vrátane špecifikácie opodstatnených nákladov a pod.), internalizácia externalít (zahŕňanie „environmentálnych“ nákladov do cien resp. taríf), odstránenie cenových deformácií, ako aj transparentnosť a objektívnosť v nákladoch skutočnej spotreby energie (meranie, regulácia a pod.).
5.	Zohľadňovanie environmentálnych aspektov v celom energetickom cykle.
6.	Požiadavky – určenie štandardov atď. na účinnosť, vrátane štítkovania, preukazovania zhody a pod. a na efektívnosť využívania zariadení na klimatizáciu, vykurovanie, chladenie budov a na prípravu teplej úžitkovej vody.
7.	Zvyšovanie účinnosti hromadne používaných spotrebičov (napr. kotly, chladničky, mrazničky a ich kombinácie, práčky a umývačky riadu, svietidlá, elektrické rúry na pečenie, klimatizačné jednotky a pod.), najmä:
a)	určením požiadaviek (štandardov a pod.) na účinnosť vyrábaných i dovážaných spotrebičov,
b)	určením požiadaviek na štítkovanie a štandardné informácie o týchto spotrebičoch,
c)	informovanosťou a výchovou obyvateľov a ďalších užívateľov týchto spotrebičov na používanie spotrebičov s požadovanou energetickou účinnosťou
d)	zákazom uvádzania na trh niektorých spotrebičov nedosahujúcich určené limity energetickej účinnosti.
8.	Zabezpečenie dostatočnej informovanosti a vzdelávania spotrebiteľskej verejnosti v oblasti racionálneho využívania energie a jej spolupráce v tejto oblasti.
9.	Zavedenie systému odborného poradenstva profesionálnymi subjektami v oblasti sledovania a zvyšovania energetickej účinnosti, vrátane zvyšovania efektívnosti využívania energetických zariadení a spotrebičov a pod.
10.	Systematické zhromažďovanie a využívanie informácií týkajúcich sa environmentálnej a ekonomickej účinnosti energetickej politiky a nákladovo efektívnych praktík a technológií smerované k podpore využívania najlepšie dostupných techník (BAT).
11.	Zabezpečenie dostatočne dlhej lehoty na prispôsobenie sa praxe sprísneným požiadavkám vyplývajúcim z nových právnych predpisov, technických noriem a pod. a zohľadnenie technickej a ekonomickej dostupnosti a efektívnosti týchto požiadaviek.
Predložený návrh nariadenia je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ako aj s Dohovorom energetickej charty a s Protokolom energetickej charty o energetickej účinnosti a environmentálnych aspektoch a ďalšími súvisiacimi medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Vychádza tiež z čl. 44 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého je povinnosťou štátu dbať o šetrné využívanie prírodných zdrojov, o ekologickú rovnováhu a účinnú starostlivosť o životné prostredie.
Nariadenie vlády, ktorým sa ustanovujú podrobnosti označovania klimatizačných jednotiek pre domácnosť energetickým štítkom nebude mať svojim obsahom nároky na štátny rozpočet. Taktiež nebude mať vplyv na zamestnanosť. Rozhodne však bude mať pozitívny vplyv na životné prostredie, nakoľko zabezpečí že si občan bude môcť vybrať ekologickejší spotrebič.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť
1.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú podrobnosti označovania klimatizačných jednotiek pre domácnosť energetickým štítkom nebude mať svojím obsahom nároky na štátny rozpočet. 
2.	Pre podnikateľov, ktorí produkujú klimatizačné jednotky to znamená, že budú musieť pri výrobe splniť podmienky tohto nariadenia, ale na druhej strane to pre nich znamená možnosť uchádzať sa o trhy v štátoch Európskej únie.
3.	Významný pozitívny vplyv bude mať na životné prostredie, nakoľko zabezpečí, že spotrebiteľ si môže na základe označenia vybrať ekologickejší výrobok, ktorý v konečnom dôsledku priaznivo vplýva na životné prostredie.
4.	Toto nariadenie taktiež nebude mať vplyv na zamestnanosť a tvorbu nových pracovných miest.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu nariadenia
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ nariadenia: Vláda Slovenskej republiky
2.	Názov návrhu nariadenia: Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú podrobnosti označovania klimatizačných jednotiek pre domácnosť energetickým štítkom
3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)	Problematika návrhu nariadenia je prioritou aproximácie práva podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení – technické pravidlá a normy. V čl. 75 ods. 1 tzv. Asociačnej dohody SR prevzala na seba záväzok spolupracovať s cieľom dosiahnuť plnú zhodu v Slovenskej republike s technickými predpismi Spoločenstva a s európskou normalizáciou a postupmi pre hodnotenie zhody.
Problematika návrhu nariadenia je prioritou aproximácie práva podľa aktualizovaného znenia NPAA.
Problematika návrhu nariadenia je prioritou podľa Partnerstva pre vstup, v ktorom SR prevzala na seba záväzok ďalej zvyšovať energetickú efektívnosť.
Problematika návrhu nariadenia je prioritou aproximácie práva podľa prílohy tzv. Bielej knihy.
Problematika návrhu nariadenia je prioritou aproximácie práva podľa screeningu, kapitola 14 – Energetika, časť 14.10.03 – Racionálne využívanie a zachovávanie energie.
Návrh nariadenia je úlohou zahrnutou do Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2003.
Návrh nariadenia je úlohou zahrnutou do Prioritných úloh vlády SR na rok 2003.
Návrh nariadenia je prioritou vyplývajúcou pre SR z Pravidelnej správy Európskej komisie o stave pripravenosti SR na členstvo v EÚ z 9. novembra 2002.
b)	V negociačnej pozícii ku kapitole 14 – Energetika prevzala SR záväzok akceptácie acquis a pripravenosti na jeho implementáciu v plnom rozsahu k referenčnému dátumu vstupu do EÚ 1. januára 2004, s výnimkou legislatívy týkajúcej sa povinných zásob ropy.
4.	Problematika návrhu nariadenia: 
	- je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
	V primárnom práve je problematika návrhu nariadenia upravená v článku 3 a v článku 154 a v článku 155 Zmluvy o založení ES v jej amsterdamskom znení.
V sekundárnom práve je problematika návrhu nariadenia upravená v :
-	smernici Rady 92/75/EHS z 22. septembra 1992 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobku
-	smernici Komisie 2002/31/ES z 22. marca 2002 vykonávajúcej smernicu Rady 92/75/EHS o označovaní klimatizačných zariadení pre domácnosti energetickými štítkami
Preklad uvedených smerníc existuje a nachádza sa v Centrálnej prekladateľskej jednotke ÚV SR. Preklad prešiel revíziou CPJ ÚV SR.
5.   Stupeň zlučiteľnosti návrhu nariadenia s právom Európskych spoločenstiev:
-	úplná
6.	Gestor (spolupracujúce rezorty): MH SR; spolupracujúci rezort : ÚNMS SR (v zmysle uznesenia vlády SR č. 1232/2002)
7.	Účasť expertov pri príprave návrhu nariadenia a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu nariadenia s právom Európskych spoločenstiev:  
Na príprave návrhu nariadenia sa zúčastnili experti v štátnej správe. 

Osobitná časť
K § 1
Toto ustanovenie obsahuje uvedenie smerníc EÚ, ktoré sú uvádzané do slovenského právneho poriadku a objasnenie a vysvetlenie niektorých pojmov používaných v nariadení a v prílohách. 
K § 2
Uvádza sa okruh spotrebičov, ktorých sa nariadenie o energetickom štítkovaní týka.
K § 3
Ustanovuje sa postup posudzovania zhody a obsah dokumentácie k výrobkom.
K § 4
Objasňuje sa obsah informácie pre spotrebiteľa a odkazom na jednotlivé prílohy riešenie formátu a obsahu energetického štítku, energetického opisu, obsahu tlačenej informácie a tried energetickej hospodárnosti.
K § 5
Ustanovuje sa deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. 
Príloha č. 1
Označenie vykonávaného právneho aktu Európskych spoločenstiev a Európskej únie
Príloha č. 2
Obsah a formát energetického štítku.
Príloha č. 3
Energetický opis výrobku.
Príloha č. 4
Zásielkový predaj a iné typy predaja na diaľku.
Príloha č. 5 
Triedy energetickej hospodárnosti.