D Ô V O D O V Á   S P R Á V A
					
A. Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa predkladá  z dôvodu potreby prebratia Smerníc ES/EÚ, plnenia úloh uložených v uznesení vlády Slovenskej republiky č. 76 z 26. januára 2005 a z dôvodu poznatkov vyplývajúcich z aplikačnej praxe.
V čl. I návrhu zákona sa navrhujú tieto zmeny a doplnenia zákona o sociálnom poistení 
- transponovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa, ktorú je potrebné prebrať do právneho poriadku Slovenskej republiky do 8. októbra 2005; v tejto súvislosti sa novo upravuje definícia platobnej neschopnosti zamestnávateľa, a to na základe rozsudku ESD C-160/01 Karin Mau, a rozširuje sa okruh zamestnávateľov podliehajúcich povinnému garančnému poisteniu o zamestnávateľa, ktorý zamestnáva fyzickú osobu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru. Fyzické osoby vykonávajúce práce na základe dohody o brigádnickej práci študentov a dohody o vykonaní práce budú mať z garančného poistenia zamestnávateľa z dôvodu jeho platobnej neschopnosti nárok na dávku garančného poistenia,
- zabezpečenie adresnosti platieb poistného na dôchodkové poistenie plateného štátom za fyzické osoby, ktoré sa riadne starajú o dieťa do šiestich rokov jeho veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do siedmich rokov jeho veku; z tohto dôvodu sa navrhuje, aby štát  platil poistné na dôchodkové poistenie len za tie fyzické osoby, ktoré podajú prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu riadnej starostlivosti o takéto dieťa.
-	prerušenie povinného poistenia zamestnanca a samostatne zárobkovo činnej osoby počas dočasnej pracovnej neschopnosti trvajúcej po uplynutí 52 týždňov dočasnej pracovnej neschopnosti,
-	vypustenie ochrannej lehoty, z ktorej vznikajú nároky na dávky nemocenského poistenia,
-	vylúčenie vzniku nárokov na dávky nemocenského poistenia po zániku nemocenského poistenia počas trvania nároku na výplatu dávky nemocenského poistenia iného druhu,
-	vznik nároku na nemocenské poistencom nemocenského poistenia od 15. dňa dočasnej pracovnej neschopnosti,
-	zníženie výšky nemocenského, ošetrovného a vyrovnávacej dávky z 55 % na 50 % denného vymeriavacieho základu,
-	zníženie sadzby poistného na nemocenské poistenie pre zamestnávateľa, samostatne zárobkovo činnú osobu a pre dobrovoľne nemocensky poistenú osobu,
-	predĺženie obdobia redukcie priemerného osobného mzdového bodu na určenie sumy dôchodkových dávok a ochrany nízkopríjmových poistencov na roky 2007 až 2012,
-	nový valorizačný mechanizmus dôchodkových dávok, ktorým sa zabezpečuje zmiernenie rozdielov vo výške dôchodkových dávok vyššie príjmových poistencov s nižšie príjmovými poistencami,
-	zvyšovanie sumy starobného dôchodku priznaného pred 1. januárom 2004 za obdobie dôchodkového poistenia získané po 31. decembri 2005 z vymeriavacieho základu, z ktorého bolo zaplatené poistné,
-	poskytovanie úrazovej renty, na ktorú bola prekvalifikovaná náhrada za stratu na zárobku, po dovŕšení 65 rokov jej poberateľa,
-	nová právna úprava, ktorou sa zabezpečuje, aby do priemerného osobného mzdového bodu na určenie sumy starobného dôchodku sa zahŕňala aj suma úrazovej renty, a to z dôvodu zániku nároku na úrazovú rentu po dovŕšení dôchodkového veku poškodeného alebo po priznaní predčasného starobného dôchodku a novo navrhovaných podmienok nároku na jednorazové vyrovnanie,
-	podmienenie nároku na dávku v nezamestnanosti získaním najmenej troch rokov poistenia v nezamestnanosti bez ohľadu na dĺžku obdobia, v ktorom túto podmienku splnil, najskôr od 1. januára 2002, pre skupinu zamestnancov, ktorí obdobie poistenia získali výkonom činnosti zamestnanca na určitú dobu a dobrovoľným dôchodkovým poistením, pri skrátení podporného obdobia na štyri mesiace,
-	vylúčenie samostatného posudzovania nároku na dávku v nezamestnanosti z každého poistenia v nezamestnanosti osobitne.
V súvislosti s navrhovanou zmenou výšky nemocenského a jeho poskytovania sa tieto zmeny premietajú aj vo výške a poskytovaní náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca upravenej zákonom č. 462/2003 Z. z. o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti  zamestnanca a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 244/2005 Z. z.  a sú obsiahnuté v čl. II. 
V čl. III návrhu zákona sa navrhujú zmeny a doplnenia zákona o starobnom dôchodkovom sporení 
- v súvislosti so zabezpečením adresnosti platieb príspevkov na starobné dôchodkové sporenie platených štátom za sporiteľov, ktorí sa riadne starajú o dieťa do šiestich rokov jeho  veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do siedmich rokov jeho veku, 
- na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 76 z 26. januára 2005 k návrhu opatrení na zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku, ktorým vláda Slovenskej republiky uložila ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny v bode B.12 v súlade so schválenými opatreniami na zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 186/2004 Z. z. v termíne do 31. októbra 2005.
Čl. IV návrhu zákona obsahuje zmeny a doplnenia zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení 
- z dôvodu potreby transponovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES        z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, a to najmä čl. 20 tejto smernice, ktorú je potrebne prebrať do právneho poriadku Slovenskej republiky do 23. septembra 2005; v  tejto súvislosti sa upravujú najmä podmienky cezhraničného pôsobenia doplnkových dôchodkových spoločností v iných členských štátoch Európskej únie, Islande, Lichtenštajnsku a Nórsku a inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia na území Slovenskej republiky a vykonávanie dohľadu nad ich činnosťou Úradom pre finančný trh a orgánom z  členského štátu Európskej únie, Islandu, Lichtenštajnska a Nórska príslušným na vykonávanie dohľadu nad inštitúciou zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, novo sa upravujú základné pojmy vo vzťahu k Európskemu hospodárskemu priestoru, ktoré vo väzbe s ďalšími ustanoveniami návrhu zákona umožňujú etablovať sa inštitúciám zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia z Európskeho hospodárskeho priestoru na území Slovenskej republiky a doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam na území niektorého z členských štátov Európskej únie, Islandu, Lichtenštajnska a Nórska,
- na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 76 z 26. januára 2005 k návrhu opatrení na zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku, ktorým vláda Slovenskej republiky uložila ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny v bode B.13 v súlade so schválenými opatreniami na zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v termíne do 31. októbra 2005. 
V čl. III a čl. IV návrhu zákona sa navrhuje, aby v súlade so schválenými opatreniami na  zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku podával návrh na výmaz dôchodkovej správcovskej spoločnosti a doplnkovej dôchodkovej spoločnosti z Obchodného registra po odňatí povolenia na vznik a činnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti alebo doplnkovej dôchodkovej spoločnosti Úrad pre finančný trh.  
	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s právom  Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie.
	Ministerstvo financií Slovenskej republiky listom zo dňa 17. júna 2005 vyjadrilo nesúhlas s návrhom zákona z dôvodu prehlbovania deficitu Sociálnej poisťovne.
	Odhad dopadov na štátny rozpočet, na hospodárenie Sociálnej poisťovne, na podnikateľské prostredie a na životnú úroveň obyvateľstva je uvedený v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a na podnikateľské prostredie. Návrh zákona nemá vplyv na rozpočty obcí, rozpočty vyšších územných celkov, životné prostredie a na zamestnanosť.

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:		vláda Slovenskej republiky
2. Názov návrhu zákona:	Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii:
    a) identifikácia predmetu návrhu právneho predpisu z pohľadu Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii, najmä z Aktu o podmienkach pristúpenia  a jeho príloh a z hľadiska plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky:
-	zo Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii a Aktu o podmienkach pristúpenia vyplývajú pre Slovenskú republiku záväzky najmä z čl. 53 Aktu o podmienkach pristúpenia a z uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 983 zo 14. októbra 2003 k návrhu na určenie gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za transpozíciu smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov,
-	návrh právneho predpisu je uvedený v Pláne legislatívnych úloh vlády na rok 2005 pod č. 1 na mesiac júl 2005
4. Problematika zákona je v práve Európskeho spoločenstva upravená vo viacerých článkoch  zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v amsterdamskom znení. V rámci spoločenstva sa v oblasti upravenej návrhom zákona uplatňuje tzv. globálny prístup, ktorého cieľom nie je zosúladenie systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov, ale  dosiahnutie efektívnej koordinácie týchto systémov.
       Predložený návrh zákona plne rešpektuje štyri všeobecné právne zásady:
1. aplikáciu jedného zákonodarstva,
2.  rovnosť zaobchádzania,
3.  zachovanie získaných práv,
4.  spočítanie období poistenia.
Problematika návrhu zákona obsiahnutá v čl. I je upravená v sekundárnom práve v
-  nariadení Rady (ES) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby a členov ich rodín pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva v platnom znení,
-  nariadení Rady (EHS) č. 574/72/EHS o postupe vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1408/71,
-	nariadení Európskeho parlamentu a Rady 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia,
-	Smernici Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením,
-	Smernici Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,
-	Smernici Rady 80/987/EHS z 20. októbra 1980 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa v znení Smernice Rady 87/164/EHS, v znení Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2003,
-	Smernici Rady 86/613/EHS z 11. decembra 1986 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby vrátane činnosti v poľnohospodárstve a o ochrane samostatne zárobkovo činných žien počas tehotenstva a materstva,
-	Smernici Rady 97/80/ES z 15. decembra 1997 o dôkaznom bremene v prípadoch diskriminácie na základe pohlavia v znení Smernice Rady 98/52/ES,
-	rozsudku ESD C-34/02 Sante Pasguinigegen Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INP),
-	rozsudku ESD C-92/02 Nina Kristiansen gegen Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening,
-	rozsudku ESD C-160/01 Karin Mau.
	Problematika návrhu zákona obsiahnutá v čl. II nie je upravená v primárnom ani v sekundárnom práve.
	Problematika návrhu zákona obsiahnutá v čl. III je upravená v sekundárnom práve v 
- nariadení Rady (ES) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby a členov ich rodín pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva v platnom znení,
- nariadení Rady č. 574/72/EHS o postupe vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1408/71, 
-	Smernici Rady 86/613/EHS z 11. decembra 1986 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby vrátane činnosti v poľnohospodárstve a o ochrane samostatne zárobkovo činných žien počas tehotenstva a materstva,
-	 Smernici Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením,
- Smernici Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,
- Smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/83 z 5. novembra 2002 týkajúcej sa životného poistenia.
	Problematika návrhu zákona obsiahnutá v čl. IV je upravená v sekundárnom práve v
-	Smernici Rady 86/378/EHS o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia v znení smernice Rady 96/97/ES,
-	Smernici Rady 98/49/ES o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci spoločenstva,
-	Smernici Rady 2000/43/ES, ktorá ustanovuje zásadu rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,
-	Smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.

5.  Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom       Európskej únie: úplný
6.  Gestor : Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
7.  Účasť expertov pri príprave návrhu zákona: žiadna

B.	Osobitná časť
K Čl. I
K bodom 1 a 3
	Z dôvodu prebratia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES                   z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa sa navrhuje na účely garančného poistenia rozšírenie definície zamestnanca o fyzické osoby vykonávajúce práce na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru a rozšírenie definície zamestnávateľa o zamestnávateľa, ktorý zamestnáva takéto fyzické osoby.
K bodu 2
	Podľa zákona č. 382/2004 Z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudol účinnosť od 1. septembra 2004, sa v spôsobe odmeňovania uplatňuje jednotný princíp (zmluvná odmena, minimálne tarifná odmena) pri určovaní odmeny bez ohľadu na osobu zadávateľa a z tohto dôvodu nie je opodstatnené rozlišovať, či znalci, tlmočníci a prekladatelia vykonávajú túto činnosť pre štátne orgány (súdy alebo iné orgány verejnej moci) alebo pre iný subjekt.
K bodu 4
	Navrhuje sa  novo upraviť definíciu platobnej neschopnosti zamestnávateľa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa a rozsudkom ESD C-160/01 Karin Mau.
K bodu 5
Z dôvodu zabezpečenia adresnosti poistného na dôchodkové poistenie plateného štátom za fyzické osoby starajúce sa o dieťa sa navrhuje, aby povinnému dôchodkovému poisteniu podliehali len tie fyzické osoby starajúce sa o dieťa, ktoré podajú prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tejto starostlivosti.
K bodu 6 
	Navrhuje sa rozšíriť okruh povinne dôchodkovo poistených osôb o poberateľov úrazovej renty priznanej podľa zákona o sociálnom poistení, aby sa obdobie poberania úrazovej renty posudzovalo ako obdobie dôchodkového poistenia, s tým, že suma poberanej úrazovej renty sa bude zohľadňovať aj pri určení výšky starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku.
K bodu 7
	Navrhuje sa povinné dôchodkové poistenie fyzickej osoby starajúcej sa o dieťa podmieniť  okrem podania prihlášky na dôchodkové poistenie aj riadnou starostlivosťou o dieťa, ktorej definícia sa navrhuje zosúladiť so zákonom o rodičovskom príspevku.
K bodom 8 a 9
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s bodom 7.
K bodu 10
	Novo sa navrhuje vymedzenie osobného rozsahu garančného poistenia z dôvodu prebratia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov, týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa.
K bodu 11
	Navrhovaným negatívnym vymedzením zamestnávateľa nepodliehajúceho povinnému garančnému poisteniu sa zabezpečuje zosúladenie s § 2 zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov účinného od 1. januára 2006.
K bodu 12
	Z dôvodu prebratia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa sa navrhuje úprava, ktorou sa zabezpečuje nárok na dávku garančného poistenia aj fyzickým osobám vykonávajúcim prácu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru.
K bodu 13
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s bodom 5.
K bodu 14
	V súvislosti s bodom 5 sa novo navrhuje úprava vzniku a zániku povinného dôchodkového poistenia fyzických osôb z dôvodu riadnej starostlivosti o dieťa.
K bodu 15
	V súvislosti s bodom 12 sa navrhuje upraviť vznik a zánik povinného garančného poistenia zamestnávateľa, ktorý zamestnáva zamestnanca vykonávajúceho prácu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru.
K bodom 16 a 17
	Z dôvodu jednotného uplatňovania poistného princípu sa navrhuje, aby sa u zamestnanca povinné nemocenské poistenie, povinné dôchodkové poistenie a povinné poistenie v nezamestnanosti a u samostatne zárobkovo činnej osoby povinné nemocenské poistenie a povinné dôchodkové poistenie prerušovalo odo dňa nasledujúceho po uplynutí 52 týždňov trvania dočasnej pracovnej neschopnosti, teda v období, keď už poistenec nemá nárok na nemocenské, obdobne ako je to v prípade prerušenia povinného poistenia, ak potreba ošetrovania zákonom ustanoveného  okruhu fyzických osôb alebo starostlivosť o dieťa trvá dlhšie ako desať kalendárnych dní.
K bodom 18 až 21, 26, 32 a 33
	Inštitút ochrannej lehoty bol prevzatý z pôvodnej právnej úpravy nemocenského poistenia. Z dôvodu, že po skončení výkonu zárobkovej činnosti je poistenec v zásade chránený systémom poistenia v nezamestnanosti, prípadne dobrovoľným nemocenským poistením,  navrhuje sa vypustenie inštitútu ochrannej lehoty, čo sa premieta do jednotlivých dotknutých ustanovení. Vzhľadom na to, že sa navrhuje, aby nárok na nemocenské  u všetkých poistencov vznikol jednotne až od 15. dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti a nárok na ostatné nemocenské dávky vzniká už od prvého dňa  vzniku dôvodu na ich poskytovanie, je potrebné novo ustanoviť, že poistenec má nárok na nemocenskú dávku, ak dôvod na jej poskytnutie vznikol počas trvania nemocenského poistenia.
Z dôvodu zosúladenia právnej úpravy poskytovania nemocenského s Dohovorom MOP č. 130 o liečebno-preventívnej starostlivosti a dávkach v chorobe, podľa ktorého sa dávka môže obmedziť pre každý prípad pracovnej neschopnosti, nie však na menej ako 52 týždňov, sa navrhuje z § 34 vypustiť odseky 4 a 5.
K bodom 22 až 24
	Ide o zosúladenie vzniku nároku na nemocenské zamestnancovi, povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osobe a dobrovoľne nemocensky poistenej osobe, ktoré je potrebné upraviť v nadväznosti na návrh zákona o dočasnej pracovnej neschopnosti.
K bodu 25
Za účelom vytvorenia priestoru pre realizáciu prioritnej úlohy vlády Slovenskej republiky v oblasti znižovania odvodového zaťaženia sa navrhuje, aby  sa nemocenské poskytovalo všetkým trom skupinám poistencov, teda zamestnancovi, povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osobe a dobrovoľne nemocensky poistenej osobe až od 15. dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti.
K bodu 27
Jednou z úloh vyplývajúcich z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky je znižovanie odvodového zaťaženia. Za účelom vytvorenia priestoru pre realizáciu tejto úlohy sa navrhuje, aby  sa nemocenské poskytovalo až od 15. dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti, pričom sa navrhuje 55 % výšky dávky znížiť na 50 %. 
K bodu 28 
Na základe poznatkov z aplikačnej praxe sa navrhuje sprísnenie podmienok nároku na výplatu nemocenského pri porušení liečebného režimu v prípade trvania tej istej dočasnej pracovnej neschopnosti. V prípade opakovaného porušenia liečebného režimu sa navrhuje vylúčenie nároku na výplatu nemocenského v rozsahu najviac 30 dní odo dňa porušenia liečebného režimu.
K bodu 29
Za účelom vytvorenia priestoru pre realizáciu prioritnej úlohy vlády Slovenskej republiky v oblasti znižovania odvodového zaťaženia sa navrhuje, aby  sa výška ošetrovného znížila z 55 % na 50 % denného vymeriavacieho základu.
K bodu 30
Za účelom vytvorenia priestoru pre realizáciu prioritnej úlohy vlády Slovenskej republiky v oblasti znižovania odvodového zaťaženia sa navrhuje, aby  sa výška vyrovnávacej dávky znížila z 55 %  na 50 % z rozdielu príjmu dosahovaného pred preradením a po preradení na inú prácu.
K bodu 31
	Navrhuje sa zvýhodnenie poistenkyne, ktorá porodí ďalšie dieťa  tak, že sa jej do obdobia 270 dní poistenia v posledných dvoch rokoch započítava aj obdobie prerušenia povinného nemocenského poistenia, v ktorom zamestnankyňa čerpá rodičovskú dovolenku a povinne nemocensky poistená samostatne zárobkovo činná osoba poberá rodičovský príspevok.
K bodu 34 
	Navrhuje sa, aby vznik a skončenie prerušenia nemocenského poistenia nemalo  dôsledky zániku a vzniku nemocenského poistenia na určenie rozhodujúceho obdobia na zistenie denného vymeriavacieho základu. 
K bodu 35
	Vzhľadom na to, že sa navrhuje, aby nárok na nemocenské u všetkých poistencov vznikol jednotne až od 15. dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti, a nárok na ostatné nemocenské dávky vzniká už od prvého dňa vzniku dôvodu na ich poskytovanie, je potrebné novo ustanoviť, že pravdepodobný denný vymeriavací základ poistenca sa zisťuje na účely všetkých nemocenských dávok ku dňu, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky.
K bodu 36
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s bodom 5.
K bodom 37 až 39
	Z dôvodu zmiernenia negatívnych dôsledkov prechodu na nový dôchodkový systém sa navrhuje zmena v spôsobe redukcie priemerného osobného mzdového bodu a to spomalenie uplatňovania princípu zásluhovosti a rozloženie navýšenia  priemerného osobného mzdového bodu nižšieho ako 1,0 na dlhšie časové obdobie.
K bodom 40 a 41
	Z dôvodu zosúladenia podmienok nároku na vdovský dôchodok a na vdovecký dôchodok  s podmienkami nároku na vdovský dôchodok a vdovecký dôcdodok podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení sa navrhuje, aby nárok na vdovský dôchodok a vdovecký dôchodok po uplynutí obdobia jedného roka po smrti manžela bol podmienený trvaním jedného z dôvodov ustanovených v § 74 ods. 3 najneskôr ku dňu uplynutia jednoročného obdobia po smrti manželského partnera. 
K bodom 42 až 44
Účelom navrhovanej právnej úpravy je postupné zmierňovanie rozdielov v sume dôchodkových dávok poistencov, ktorí počas aktívneho života dosahovali vyššie príjmy v porovnaní s nízkopríjmovými poistencami. 
	Navrhuje sa valorizovať dôchodky v závislosti od ich výšky nasledovne:
-	dôchodky do zákonom ustanovenej sumy sa navrhuje zvyšovať indexom určeným ako aritmetický priemer indexu rastu miezd a indexu rastu cien (tzv. švajčiarsky model),
-	dôchodky, presahujúce zákonom ustanovenú sumu sa navrhuje zvyšovať indexom rastu spotrebiteľských cien,
-	dôchodky, ktorých výška sa nachádza v rozmedzí vyššie uvedených hraníc, v ktorej by vznikali anomálie v dôsledku uplatňovania dvoch valorizačných indexov sa navrhuje zvyšovať na zákonom ustanovenú sumu, v určení výšky ktorej je premietnutá kombinácia indexov zvyšovania u predchádzajúcich skupín.  
Rovnaký spôsob valorizácie sa navrhuje uplatňovať aj na valorizáciu úrazovej renty a pozostalostnej úrazovej renty. Maximálne sumy úrazových dávok, v zákone o sociálnom poistení určené pevnou sumou, sa navrhuje valorizovať indexom rastu spotrebiteľských cien.
K bodu 45
	Navrhovaným ustanovením sa určuje postup pri určovaní denného vymeriavacieho základu na určenie sumy jednorazového vyrovnania a jednorazového odškodnenia, ktorý v doterajšej právnej úprave absentoval.  Súčasne sa z dôvodu jednoznačného určenia rozhodujúceho obdobia na účely výšky úrazových dávok navrhuje, aby skutočnosťou rozhodujúcou na určenie rozhodujúceho obdobia bol deň, v ktorom zamestnanec utrpel pracovný úraz alebo deň, ktorý je v posudku príslušného zdravotníckeho zariadenia označený za deň  vzniku choroby z povolania.
K bodom 46 a 47
	V záujme  jednoznačného spôsobu určenia denného vymeriavacieho základu na účely úrazových dávok sa navrhuje, aby denný vymeriavací základ bol zistený z rozhodujúceho obdobia, ktorým je obdobie bezprostredne pred pracovným úrazom alebo obdobie, v ktorom poškodený naposledy pracoval za podmienok, za ktorých vznikla choroba z povolania upravený novo určeným koeficientom.
K bodu 48
	Podľa  súčasnej právnej úpravy je poskytovanie úrazového príplatku viazané na výplatu náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a na výplatu nemocenského. Pre nárok na úrazový príplatok sa v súčasnosti skúma nárok na výplatu náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a nárok na výplatu nemocenského. Vzhľadom na to, že ak zamestnávateľ z akéhokoľvek dôvodu nevyplatí zamestnancovi náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca, nevznikne mu nárok na úrazový príplatok, navrhuje sa, aby bol nárok na úrazový príplatok viazaný len na nárok na náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a táto zásada sa premieta aj pri posúdení nároku na úrazový príplatok od 15. dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti. 
K bodu 49
Vo vzťahu k nemocenským dávkam má úrazový príplatok nadstavbový charakter. V súvislosti s návrhom na zníženie percentuálnej sadzby náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a  nemocenského z 55 % na 50 % sa navrhuje,  aby sa úrazový príplatok od štvrtého dňa poskytoval vo výške 30 % denného vymeriavacieho základu, aby sa poškodenému zabezpečila v zásade náhrada jeho netto príjmu, ktorý dosahoval pred vznikom nároku na túto dávku.
K bodu 50                     
	Poskytovanie úrazovej renty doživotne nie je odôvodnené vzhľadom na vekom obmedzenú možnosť fyzickej osoby pracovať, preto sa navrhuje obmedziť nárok na úrazovú rentu dosiahnutím dôchodkového veku alebo priznaním predčasného starobného dôchodku. Zároveň sa navrhuje priznať poberateľovi úrazovej renty rovnaké nároky v dôchodkovom poistení ako poberateľovi invalidného dôchodku t. j. započítavať obdobie poberania úrazovej renty do obdobia dôchodkového poistenia, čím dôjde aj k zohľadneniu poberania úrazovej renty v sume dôchodkovej dávky. 
K bodu 51          
Na základe poznatkov vyplývajúcich z aplikačnej praxe sa rozširujú dôvody, pre ktoré poškodený nemá nárok na výplatu úrazového príplatku. 
K bodu 52 
Vypustenie starobného dôchodku a predčasného starobného dôchodku z § 89 ods. 2 sa navrhuje z dôvodu, že po dovŕšení dôchodkového veku alebo po priznaní predčasného starobného dôchodku poškodený nebude mať nárok na úrazovú rentu a  súbeh dotknutých dôchodkových dávok a  úrazovej renty nenastane. 
 K bodu 53
	V súvislosti so zmenou spôsobu valorizácie dôchodkových dávok je potrebné túto skutočnosť premietnuť aj do spôsobu valorizácie úrazovej renty. 

K bodu 54
	Navrhuje sa, aby v nadväznosti na zmeny v úrazovom poistení spočívajúce v zhodnotení doby poberania úrazovej renty na účely dôchodkového poistenia zanikol nárok na poberanú úrazovú rentu dňom dovŕšenia dôchodkového veku alebo priznania predčasného starobného dôchodku poškodenému.
K bodu 55
Vzhľadom na to, že poškodenému, ktorý dovŕšil dôchodkový vek alebo mu bol priznaný predčasný starobný dôchodok nevzniká nárok na úrazovú rentu, navrhuje sa, aby takýto poškodený mal nárok na jednorazové vyrovnanie. Rovnako sa navrhuje, aby nárok na jednorazové vyrovnanie vznikol aj poškodenému, ktorému po dovŕšení dôchodkového veku nevznikol nárok na starobný dôchodok.
K bodu 56
	Z dôvodu úprav, vykonaných v § 84 ods. 1 sa znenie tretej a štvrtej vety vypúšťa ako nadbytočné.
K bodom 57 a 58                                                                                       
	 V súvislosti so zmenou spôsobu valorizácie dôchodkových dávok je potrebné túto skutočnosť premietnuť aj do spôsobu valorizácie  pozostalostnej úrazovej renty a jednorazového odškodnenia. 
K bodu 59
	Z dôvodu nadobudnutia účinnosti novej právnej úpravy podmienok priznania a poskytovania náhrady za bolesť a náhrady za sťaženie spoločenského uplatnenia sa navrhuje zaviesť odkaz na príslušný právny predpis.
K bodom  60 a 61
	Prebratie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa  sa navrhuje zohľadniť aj v právnej úprave podmienok nároku na dávku garančného poistenia.
K bodom 62 až 64
	Prebratie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa  sa navrhuje zohľadniť aj v právnej úprave určenia maximálnej výšky dávky garančného poistenia.
K bodu 65
	Navrhuje sa právna úprava uspokojovania nárokov zamestnanca z garančného poistenia vo vzťahu k Európskej únii prebratím čl. 8a ods. 1 a 2 smernice Prebratie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa a rozsudku C 160/01 Karin Mau.
K bodom 66 a 67
	V súvislosti s návrhom, aby poistenec, ktorý získal obdobie poistenia v nezamestnanosti  z pracovného pomeru na určitú dobu alebo takéhoto obdobia a obdobia dobrovoľného poistenia, navrhuje sa, aby poistenec mal nárok na dávku v nezamestnanosti po získaní troch rokov poistenia v nezamestnanosti bez ohľadu na dĺžku obdobia, v ktorom túto podmienku splnil, najskôr však od 1. januára 2002, s tým, že pre nový nárok na dávku v nezamestnanosti sa do obdobia poistenia v nezamestnanosti nezapočíta obdobie poistenia v nezamestnanosti, z ktorého poistencovi vznikol nárok na predchádzajúcu dávku v nezamestnanosti.
K bodu 68
Pri aplikácii pôvodného znenia ustanovenia sa do potrebného obdobia poistenia v nezamestnanosti nezapočítavalo obdobie dobrovoľného poistenia, získané v kalendárnom mesiaci, v ktorom bol poistenec zaradený do evidencie nezamestnaných občanov, ak poistné nebolo zaplatené do konca tohto kalendárneho mesiaca. Z dôvodu, že táto podmienka nie je v súlade so všeobecnou lehotou splatnosti poistného, navrhuje sa, aby obdobie dobrovoľného poistenia v nezamestnanosti za mesiac, v ktorom vznikol nárok na dávku v nezamestnanosti  sa započítavalo na vznik nároku na dávku v nezamestnanosti, ak poistné bolo zaplatené v termíne bežnej splatnosti poistného.
K bodu 69
V nadväznosti na ustanovenie nových podmienok nároku na dávku v nezamestnanosti sa navrhuje vypustiť v § 104 ods. 5 ako nadbytočný.
K bodu 70
Navrhuje sa, aby z pracovného pomeru na určitú dobu vznikol nárok na dávku v nezamestnanosti v trvaní štyroch mesiacov, čo je kompenzáciou za zvýhodnenie v podmienkach nároku oproti všeobecnému režimu.
K bodu 71 
	Vypustením ods. 3 a 4 v § 105 sa umožňuje spočítavať obdobia poistenia v nezamestnanosti získané z viacerých poistení do jedného rozhodujúceho obdobia pre vznik nároku na dávku v nezamestnanosti a pre jej výpočet. 
K bodu 72 
Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s bodom 71.
K bodom 73 a 74
	V nadväznosti na nové podmienky nároku na dávku v nezamestnanosti poistenca, ktorému vznikol nárok na dávku v nezamestnanosti po skončení pracovného pomeru na určitú dobu, sa novo ustanovuje aj rozhodujúce obdobie, z ktorého sa zisťuje denný vymeriavací základ na určenie výšky dávky v nezamestnanosti.
K bodom 75 a 76
Uvedená zmena sa navrhuje z dôvodu umožnenia zníženia percentuálneho podielu zodpovednosti za pracovný úraz alebo chorobu z povolania alebo úplné zbavenie sa zodpovednosti za pracovný úraz alebo chorobu z povolania aj u iných zodpovedných subjektov v súlade so Zákonníkom práce.
K bodu 77 
Podľa zákona o sociálnom poistení si poberateľ starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku môže zvyšovať svoje dôchodkové nároky výkonom zárobkovej činnosti po vzniku nároku na dôchodkovú dávku a to výkonom zárobkovej činnosti popri poberaní dôchodku alebo bez poberania dôchodku (za výhodnejších podmienok). Na nespornú realizáciu zvyšovania dôchodkovej dávky za obdobie ďalšieho výkonu zárobkovej činnosti bez jej poberania sa navrhuje rozšíriť dôvody na zastavenie výplaty dávok aj o prípad, keď poberateľ dávky požiada o zastavenie výplaty dávky napr. z vyššie uvedeného dôvodu.  Zároveň sa zabezpečuje ústavné právo občana rozhodnúť sa, či bude alebo nebude poberať dávku.
Navrhuje sa deklarovať dispozičné právo poberateľa dávky na výplatu tejto dávky.
K bodu 78 
	V nadväznosti na zákon č. 437/2004 Z. z., ktorý upravuje problematiku náhrady za bolesť a náhrady za sťaženie spoločenského uplatnenia sa navrhuje nová kompetencia pre Radu riaditeľov a to schvaľovanie dohody o náhrade za sťaženie spoločenského uplatnenia.
K bodu 79
	V súvislosti so zavedením adresnosti poistného na dôchodkové poistenie, sa tieto skutočnosti premietajú aj v právnej úprave vymedzujúcej štát ako jedného z platiteľov poistného na dôchodkové poistenie.
K bodu 80
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s bodom 5.
K bodu 81 
V súvislosti so zavedením povinného dôchodkového poistenia poberateľov úrazovej renty sa navrhuje, aby Sociálna poisťovňa platila poistné za poberateľov úrazovej renty priznanej podľa § 88 do dovŕšenia dôchodkového veku alebo do priznania predčasného starobného dôchodku zo základného fondu úrazového poistenia do základného fondu starobného poistenia. 
K bodu 82
 V nadväznosti na návrh na poskytovanie nemocenského až od 15. dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti  sa navrhuje zníženie sadzby poistného na nemocenské poistenie pre zamestnávateľa, povinne nemocensky poistenú samostatne zárobkovo činnú osobu a dobrovoľne nemocensky poistenú osobu.
K bodu 83
	Navrhuje sa jednotná sadzba poistného, ktoré platí Sociálna poisťovňa za poberateľa invalidného dôchodku a za poberateľa úrazovej renty.
K bodom 84 a 91
	Podľa súčasného právneho stavu na náhradu mzdy plynúcu z neplatného skončenia pracovného pomeru platia dva režimy a to v závislosti od toho, či bola vyplatená počas trvania poistného vzťahu, kedy patrí do vymeriavacieho základu v kalendárnom mesiaci, v ktorom bola vyplatená, samozrejme so zohľadnením maximálnej výšky vymeriavacieho základu v príslušnom kalendárnom mesiaci  alebo či bola vyplatená po skončení poistného vzťahu, kedy sa už do vymeriavacieho základu nezahŕňa, pretože je vyplatená po skončení poistného vzťahu. Z dôvodu, aby poistenec nebol znevýhodňovaný pri svojich nárokoch zo sociálneho poistenia, sa navrhuje osobitný režim určenia vymeriavacieho základu a platenie poistného z náhrady mzdy plynúcej z neplatného skončenia pracovného pomeru, bez ohľadu na to, či bola vyplatená počas trvania poistného vzťahu alebo po jeho skončení a tento osobitný režim platí aj pre zamestnanca, aj pre jeho zamestnávateľa.
K bodu 85
	Vzhľadom na skutočnosť, že úhrn hrubých ročných príjmov zamestnanca je známy až po uplynutí kalendárneho roku a teda zahrnutie tohto príjmu do vymeriavacieho základu na platenie poistného v praxi nie je realizovateľné z dôvodu, že rozhodujúce obdobie zamestnanca je aktuálny kalendárny mesiac, navrhuje sa nezahŕňať do vymeriavacieho základu príspevky na doplnkové dôchodkové poistenie. 
K bodu 86
	Podľa § 11 ods. 1 písm. c) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov  v znení neskorších predpisov sú nezdaniteľnou časťou základu dane  príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie podľa zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V zmysle súčasného znenia § 138 ods. 7 zákona o sociálnom poistení sa povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osobe suma vymeriavacieho základu, vypočítaná z príjmu, zníženého okrem iných položiek aj o sumu príspevkov na doplnkové dôchodkové poistenie, znižuje o výšku príspevkov zaplatených samostatne zárobkovo činnou osobou na jej doplnkové dôchodkové poistenie. Uplatnením zákona o dani z príjmu a zákona o sociálnom poistení dochádza k dvojnásobnej podpore doplnkového dôchodkového sporenia zo strany štátu, čo je potrebné považovať za neodôvodnené a preto sa navrhuje v § 138 ods. 7 vypustiť tretiu vetu.
K bodu 87
	Prebratie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa  sa navrhuje zohľadniť aj v právnej úprave vymeriavacieho základu zamestnávateľa na platenie poistného na garančné poistenie s tým, že vzhľadom na to, že na odmeňovanie práce, vykonávanej na základe niektorej z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, sa nevzťahuje zákon o minimálnej mzde, vymeriavacím základom  zamestnávateľa na platenie poistného na úrazové poistenie a na garančné poistenie  je skutočná odmena zamestnanca a  na jeho určenie sa  nevzťahujú ustanovenia o minimálnej výške.
K bodom 88 a 89
	Ide o upresnenie  ustanovení vo vzťahu k okruhu osôb, za ktoré platí poistné štát.
K bodu 90                           
Navrhuje sa aby vymeriavací základ, z ktorého Sociálna poisťovňa platí poistné na starobné poistenie  zo základného fondu úrazového poistenia do základného fondu starobného poistenia za poberateľa úrazovej renty priznanej podľa § 88 do dovŕšenia jeho dôchodkového veku alebo do priznania predčasného starobného dôchodku, bol mesačne 1,25-násobok sumy vyplatenej úrazovej renty.
K bodu 92
	V nadväznosti na zmenu v poskytovaní nemocenského je potrebné novo definovať obdobie, za ktoré dobrovoľne nemocensky poistená osoba, dobrovoľne dôchodkovo poistená osoba a dobrovoľne poistená osoba v nezamestnanosti nie je povinná platiť poistné na nemocenské poistenie, poistné na dôchodkové poistenie a poistné na poistenie v nezamestnanosti počas obdobia dočasnej pracovnej neschopnosti.
K bodu 93
	Podľa súčasného právneho stavu v prípade postúpenia pohľadávky Sociálna poisťovňa  postupuje pri výbere tretej osoby podľa zákona o verejnom obstarávaní.  Vzhľadom na to, že Sociálna poisťovňa pri postúpení pohľadávky neobstaráva ani tovar, ani prácu, ani služby a nevynakladá na ich obstarávanie finančné prostriedky, navrhuje sa, aby sa na výber  najvhodnejšieho návrhu na uzatvorenie zmluvy predloženého treťou osobou sa vzťahovali ustanovenia Obchodného zákonníka o obchodnej verejnej súťaži rovnako.
K bodu 94
	Navrhuje sa vypustenie osobitnej právnej úpravy uplatňovania pohľadávok na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania ustanovenej v  § 152 zákona o sociálnom poistení z dôvodu zosúladenia so zákonom č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
K bodu 95
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s bodom 94.
K bodu 96
Rozširuje sa kompetencia posudkových lekárov sociálneho poistenia vo vzťahu ku kontrole dodržiavania liečebného režimu už od prvého dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti nadväzne na skutočnosť, že zamestnávateľ nie je odborne spôsobilý posúdiť dodržiavanie liečebného režimu v období, v ktorom zamestnancovi poskytuje náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca.
K bodu 97
Navrhuje sa, aby štát  poskytol Sociálnej poisťovni finančnú výpomoc nielen v prípade platobnej neschopnosti niektorého zo základných fondov, ale aj v prípade platobnej neschopnosti rezervného fondu solidarity. Navrhovaná úprava súvisí s novelizačným bodom 43 v čl. III, v zmysle ktorého sa navrhuje, aby Sociálna poisťovňa ručila za škodu spôsobenú dôchodkovou správcovskou spoločnosťou alebo depozitárom v plnom rozsahu, t.j. 100% zo zostatku rezervného fondu solidarity. Ak nie je na účte rezervného fondu solidarity dostatok peňažných prostriedkov na úhradu škody spôsobenej dôchodkovou správcovskou spoločnosťou alebo depozitárom, je z uvedených dôvodov potrebné tieto prostriedky doplniť zo štátneho rozpočtu do plnej výšky spôsobenej škody.
K bodom 98 a 100
Navrhuje sa nové prerozdelenie poistného zaplateného na výsluhové zabezpečenie prevedené Sociálnej poisťovni zo silových rezortov z dôvodu dosiahnutia pôvodného účelu ustanovenia.
K bodom 99 a 103
Z dôvodu, že nadobudnuté nároky z poistenia v nezamestnanosti  sa prenášajú do nárokov z dôchodkového poistenia, je potrebné túto skutočnosť zohľadniť aj vo financovaní. 
K bodu 101
	Z dôvodu zavedenia transferu zo základného fondu úrazového poistenia do základného fondu starobného poistenia a do základného fondu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, rozširuje sa možnosť použitia finančných prostriedkov základného fondu úrazového poistenia aj na úhradu poistného a príspevkov za poberateľov úrazovej renty. 
K bodom 102 a 104
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s článkom III. bodmi 13 a 14.
K bodu 105
	Navrhuje sa, aby sa zo správneho fondu uhrádzali nielen penále, ale aj pokuty uložené podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení.
K bodom 106 až 108
	Na základe poznatkov z aplikačnej praxe navrhuje sa rozdeliť kompetencie medzi ústredie a pobočky Sociálnej poisťovne. Zároveň sa navrhuje z pôsobnosti pobočiek Sociálnej poisťovne vylúčiť rozhodovanie o skončení dočasnej pracovnej neschopnosti podľa zákona č. 98/1995 o Liečebnom poriadku z dôvodu zrušenia tohto zákona.
K bodom 109, 110, 113 až 115, 117, 118 a 120
	Navrhuje sa vytvoriť právny rámec pre určenie spôsobu komunikácie medzi Sociálnou poisťovňou a poistencami a inými subjektmi určenými zákonom o sociálnom poistení tak, aby nebolo potrebné elektronické podania potvrdzovať písomne.
K bodu 111
Uvedená zmena ustanovenia sa navrhuje v záujme vyjadrenia zásady, podľa ktorej bude Sociálna poisťovňa povinná  vydávať rozhodnutia spravidla vo všetkých konaniach podľa § 178 ods. 1 písm. a)  a § 179 ods. 1 písm. a) a b).
K bodu 112 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s bodom 99 a 103.
K bodu 116
	V súvislosti s podmienením vzniku povinného dôchodkového poistenia fyzickej osoby starajúcej sa o dieťa podaním prihlášky na dôchodkové poistenie, sa novo navrhuje upraviť len jej povinnosť odhlásiť sa z dôchodkového poistenia.
K bodom 119, 121 až 123
Prebratie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa  sa navrhuje zohľadniť aj v právnej úprave povinností zamestnanca, zamestnávateľa a Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR na účely garančného poistenia.
K bodu 124
	V súvislosti s adresným poskytovaním dávok sociálneho poistenia a adresným platením poistného štátom na dôchodkové poistenie z dôvodu starostlivosti o dieťa sa navrhuje uvádzať identifikačné číslo sociálneho zabezpečenia dieťaťa  a fyzických osôb na príslušných tlačivách.
K bodom 125 až 130
	Právna úprava zvyšovania starobného dôchodku a pomerného starobného dôchodku poistencov, ktorí splnili podmienky nároku na uvedené dôchodky pred 1. januárom 2004, upravená v zákone o sociálnom poistení, sa bude uplatňovať do 31. decembra 2005. V záujme zrovnoprávnenia podmienok zvyšovania starobného dôchodku a pomerného starobného dôchodku za obdobie poistenia získané po vzniku nároku na starobný dôchodok alebo pomerný starobný dôchodok  sa s účinnosťou od 1. januára 2006 navrhuje jednotný spôsob ich zvyšovania uvedený v § 293j ods. 2 a 3.
K bodu 131
Vo vzťahu k poberateľom invalidných dôchodkov, ktoré boli do 31. decembra 2003  čiastočné invalidné dôchodky, sa navrhuje, aby u nich do preskúmania  trvania invalidity výkon činnosti zamestnanca, práce na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru alebo činnosť samostatne zárobkovo činnej osoby nemala vplyv na nárok na výplatu invalidného dôchodku.
K bodom 132 a 133
V súvislosti so zmenou spôsobu valorizácie dôchodkových dávok je potrebné túto skutočnosť premietnuť aj do spôsobu valorizácie  úrazovej renty a pozostalostnej úrazovej renty.
K bodu 134
Navrhuje sa, aby s účinnosťou od 1. januára 2005 Sociálna poisťovňa prebrala od Ministerstva obrany Slovenskej republiky aj výplatu plnení vyplývajúcich zo zodpovednosti štátu za škodu na zdraví, ktorá vznikla vojakom povinnej vojenskej služby pri plnení služobných povinností alebo v priamej súvislosti s ich plnením, ktorá vznikla pred 1. januárom 2004 a z tohto dôvodu sa toto plnenie začleňuje medzi dávky, na ktoré štát poskytuje finančné prostriedky na osobitný účet Sociálnej poisťovne.
K bodu 135
	Navrhujú sa ustanovenia prechodného charakteru.
K § 293f 
Upravuje sa zánik dôchodkového poistenia tej fyzickej osoby, ktorá sa do 31. decembra 2005 starala o dieťa a nesplnila si povinnosť prihlásiť sa na dôchodkové poistenie. Pre vznik dôchodkového poistenia po 31. decembri 2005 z dôvodu starostlivosti o dieťa sa vyžaduje, aby táto fyzická osoba podala prihlášku na dôchodkové poistenie. Fyzickej osobe, ktorá sa do        31. decembra 2005 osobne a celodenne starala o dieťa a splnila si povinnosť prihlásiť sa na dôchodkové poistenie, povinné dôchodkové poistenie z dôvodu starostlivosti o dieťa trvá aj po 31. decembri 2005.
	K § 293g 
Upravuje sa právny režim platobnej neschopnosti zamestnávateľa na účely garančného poistenia tak, že sa predlžujú účinky právnej úpravy účinnej do 31. decembra 2005 v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/74/ES z 23. septembra 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/987/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa.
K § 293h 
Ustanovením prechodného charakteru sa zabezpečuje aplikácia právnej úpravy  nemocenského poistenia účinnej do 31. decembra 2005 na dávky, ktoré sa vyplácajú k 31. decembru 2005 a nárok na ich výplatu trvá aj po tomto dni.
V záujme zachovania nárokov sa v nadväznosti na bod 33 navrhuje, aby sa obdobie od 1. júla 2005 do 31. decembra 2005 na nárok na materské započítavalo do obdobia 270 dní poistenia v posledných dvoch rokoch aj obdobie prerušenia povinného poistenia u zamestnanca z dôvodu čerpania rodičovskej dovolenky a u samostatne zárobkovo činnej osoby z dôvodu nároku na rodičovský príspevok.
	K § 293i 
Navrhuje sa, aby sa v období rokov pred 1. januárom 1995, v ktorom výška vymeriavacieho základu – úhrnu hrubých zárobkov nebola limitovaná, pri určení priemerného osobného mzdového bodu sa zohľadňoval osobný mzdový bod získaný za každý kalendárny rok pred 1. januárom 1995  najviac v hodnote 3.
K § 293j 	
Ustanovením prechodného charakteru sa zabezpečuje aplikácia právnej úpravy  priemerného osobného mzdového bodu a rozhodujúceho obdobia na jeho zistenie účinnej do 31. decembra 2005 na konania, začaté pred 1. januárom 2006. 
Navrhuje sa zjednotiť spôsob zvyšovania dôchodkových dávok  za obdobie zárobkovej činnosti  po vzniku nároku na dôchodok bez ohľadu na  to, či bola priznaná dávka podľa predpisov účinných pred 1. januárom 2004 alebo po 31. decembri 2003 z dôvodu, že ide o zvyšovanie dôchodkových dávok za obdobie dôchodkového poistenia získaného po 31. decembri 2005. Navrhovaným ustanovením sa zabezpečuje, aby  suma zvýšenia  zodpovedala skutočnému vymeriavaciemu základu, z ktorého bolo zaplatené poistné. 
V súvislosti s novou prílohou č. 4, ktorou sa novo ustanovuje percentuálne vyjadrenie miery poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť sa umožňuje poberateľovi invalidného dôchodku požiadať Sociálnu poisťovňu o preskúmanie invalidity podľa tejto prílohy.
K § 293k
Podľa právneho predpisu účinného do 31. decembra 2003 nárok na náhradu za stratu na zárobku po skončení pracovnej neschopnosti alebo pri uznaní invalidity alebo čiastočnej invalidity poškodenému zanikol priznaním starobného dôchodku, predčasného starobného dôchodku alebo dovŕšením 65 rokov veku. Táto právna úprava poškodeného zabezpečila tzv. náhradou za stratu na dôchodku v sume rozdielu medzi starobným dôchodkom, na ktorý by poškodenému bol vznikol nárok, keby nebol utrpel pracovný úraz alebo keby neochorel na chorobu z povolania a starobným dôchodkom, na ktorý poškodenému vznikol nárok na základe ním nadobudnutých nárokov. Novou právnou úpravou úrazového poistenia účinnou od 1. januára 2004 nebola náhrada za stratu na dôchodku prevzatá  z dôvodu, že poskytovanie úrazovej renty patrilo doživotne. 
Na základe prechodného ustanovenia § 260 ods. 1 bola poškodeným, ktorí utrpeli pracovný úraz alebo  u nich vznikla choroba z povolania za účinnosti právnej úpravy, podľa ktorej z uvedených dôvodov zanikol nárok na úrazovú rentu, táto odňatá. Z dôvodu zabezpečenia odškodnenia pracovného úrazu alebo choroby z povolania dotknutej skupine poškodených, sa navrhuje obnovenie výplaty odňatej úrazovej renty a jej ďalšie poskytovanie aj po priznaní starobného dôchodku, predčasného starobného dôchodku alebo po dovŕšení 65 rokov veku, čím sa navrhuje doživotná výplata úrazovej renty, na ktorú vznikol nárok pred 1. januárom 2004.
Ustanovením prechodného charakteru sa určuje vymeriavací základ na účely určenia sumy starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku v súvislosti                       s navrhovanou zmenou v poskytovaní úrazovej renty priznanej podľa zákona o sociálnom poistení, na ktorú vznikol nárok  od 1. januára 2004 do 31. decembra 2005.
Ustanovením prechodného charakteru sa zabezpečuje aplikácia právnej úpravy  nároku na úrazovú rentu účinnej do 31. decembra 2005 na nároky, ktoré vznikli pred 1. januárom 2006.
Ustanovuje sa suma, ktorú je Sociálna poisťovňa povinná previesť zo základného fondu úrazového poistenia do základného fondu starobného poistenia a do základného fondu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie. Ide o transfer finančných prostriedkov za poberateľov úrazovej renty priznanej a vyplácanej v období od 1. januára 2004 až 31. decembra 2005.
Navrhuje sa, aby s účinnosťou od 1.januára 2005 Sociálna poisťovňa prebrala od Ministerstva obrany Slovenskej republiky aj výplatu plnení vyplývajúcich zo zodpovednosti štátu za škodu na zdraví, ktorá vznikla pred 1. januárom 2004 vojakom povinnej vojenskej služby pri plnení služobných povinností alebo v priamej súvislosti s ich plnením.
K § 293l 
Ustanovením prechodného charakteru sa zabezpečuje aplikácia právnej úpravy   poistenia v nezamestnanosti účinnej do 31. decembra 2005 na nároky, ktoré vznikli pred 1. januárom 2006.
K § 293m 
V súvislosti so zmenami súvisiacimi s elektronickým zasielaním údajov sa navrhovaným prechodným ustanovením za dohodu podľa § 186 ods. 2 považuje aj vyhlásenie zamestnávateľa o pristúpení na podmienky elektronického zasielania údajov na účely sociálneho poistenia doručené na Sociálnu poisťovňu pred 15. septembrom 2005.
K bodu 136
	Na základe poznatkov z aplikačnej praxe bola vytvorená pracovná skupina za účelom prehodnotenia Prílohy č. 4 zákona o sociálnom poistení, ktorej členmi boli odborníci jednotlivých medicínskych odborov Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky a posudkoví lekári Sociálnej poisťovne. V návrhu novej Prílohy č. 4 sa akceptujú  navrhované zmeny v percentuálnom hodnotení miery poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť, ako aj zmeny v niektorých medicínskych pojmoch, ktoré zodpovedajú súčasnej medicínskej terminológii. 

K Čl. II
K bodom 1 a 2
Ústavy zboru väzenskej a justičnej stráže plnia na účely sociálneho poistenia funkciu zamestnávateľa pre fyzickú osobu vo výkone väzby a fyzickú osobu vo výkone trestu odňatia slobody, ak sú zaradené do práce. Takéto postavenie vo vzťahu k zákonu o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca nie je opodstatnené vzhľadom na to, že zaradenie do práce nezakladá pracovnoprávny vzťah. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje, aby na účely zákona o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca bola z okruhu zamestnancov vypustená fyzická osoba vo výkone väzby a fyzická osoba vo výkone trestu odňatia slobody a aby z okruhu zamestnávateľov bol vypustený ústav na výkon väzby a ústav na výkon trestu odňatia slobody.
K bodu 3
Navrhuje sa zosúladenie okruhu príjmov, ktoré vylučujú nárok na náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca s okruhom príjmov, ktorých poberanie vylučuje nárok na nemocenské dávky.
K bodu 4 a 8
V nadväznosti na skúsenosti získané z aplikačnej praxe sa navrhuje, aby dôvodom, pre ktorý zamestnanec nemá nárok na náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca bola aj skutočnosť, že zamestnanec sa nezdržiava  na mieste určenom počas dočasnej pracovnej neschopnosti  bez súhlasu lekára. Z uvedeného dôvodu sa aj novo definuje kompetencia zamestnávateľa vo vzťahu ku kontrole dočasne práceneschopného zamestnanca.
K bodom 5 až 7
V nadväznosti na zníženie percentuálnej sadzby výšky nemocenského sa navrhuje výšku náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca od štvrtého dňa trvania dočasnej pracovnej neschopnosti znížiť z terajších 55 % denného vymeriavacieho základu na    50 % a súčasne sa navrhuje predĺženie obdobia poskytovania tejto náhrady zamestnávateľom z doterajších 10 na 14 kalendárnych dní.
K bodu 9
	Ustanovením prechodného charakteru sa zabezpečuje aplikácia právnej úpravy  náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca účinnej do 31. decembra 2005 na nároky, ktoré vznikli pred 1. januárom 2006.

K Čl. III 
K bodom 1, 2, 4, 6 a 7 
	Navrhovaná právna úprava súvisí s navrhovanou zmenou definície fyzickej osoby, ktorá sa osobne a celodenne stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do siedmich rokov jeho veku v článku I. V súvislosti s uvedeným sa navrhuje, aby do systému starobného dôchodkového sporenia mohla vstúpiť fyzická osoba, ktorá sa riadne stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do siedmich rokov jeho veku, len ak je táto fyzická osoba v okamihu uzatvorenia zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení a jej zápisu do registra zmlúv v Sociálnej poisťovni dôchodkovo poistená podľa zákona o sociálnom poistení.  
K bodom 3, 8 a 9
	Navrhuje sa, aby Sociálna poisťovňa platila príspevky na starobné dôchodkové sporenie zo základného fondu úrazového poistenia za poberateľov úrazovej renty, ktorú vypláca Sociálna poisťovňa podľa zákona o sociálnom poistení z vymeriavacieho základu, ktorým je vymeriavací základ, z ktorého platí Sociálna poisťovňa za tieto fyzické osoby poistné na starobné poistenie. Navrhuje sa, aby Sociálna poisťovňa platila príspevky len za tých poberateľov úrazovej renty, ktorým vznikol nárok na úrazovú rentu až potom, ako sa stali sporiteľmi podľa zákona.
	Navrhuje sa, aby Sociálna poisťovňa platila príspevky na starobné dôchodkové sporenie  zo základného fondu invalidného poistenia do základného fondu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie za fyzickú osobu, ktorá je poberateľom invalidného dôchodku, ktorej vznikol nárok na úrazovú rentu až potom, ako sa stala sporiteľom podľa zákona. 
	Zároveň sa navrhuje, aby Sociálna poisťovňa platila príspevky na osobný dôchodkový účet za vyššie uvedené fyzické osoby aj vtedy, ak týmto osobám ešte nevznikla účasť na starobnom dôchodkovom sporení, ale sa dobrovoľne rozhodli byť zúčastnení na starobnom dôchodkovom sporení do 30. júna 2006, uzatvorili zmluvu o starobnom dôchokdovom sporení a táto zmluva už bola zaregistrovaná v Sociálnej poisťovni, t. j. stali sa sporiteľmi. 
K bodu 5
	Navrhuje sa právna úprava zániku účasti na starobnom dôchodkovom sporení fyzických osôb podľa § 14 ods. 2 písm. c) až e). 
K bodu 10
	Navrhuje sa úprava vymeriavacieho základu z príjmu plynúceho z neplatného skončenia  právneho vzťahu zamestnanca k zamestnávateľovi, ktorá súvisí s právnou úpravou v novelizačnom bode 91 v čl. I.
K bodu 11
	Ak platiteľ príspevkov zaplatil príspevky bez právneho dôvodu vo vyššej sume ako mal podľa zákona, navrhuje sa, aby dôchodková správcovská spoločnosť nemusela túto sumu previesť späť z dôchodkového fondu do Sociálnej poisťovne, ale aby Sociálna poisťovňa zúčtovala túto sumu v najbližšom dni postupovania príspevkov. V prípade, že sporiteľ zomrie, dôchodková správcovská spoločnosť príspevky zaplatené bez právneho dôvodu bez zbytočného odkladu vráti do Sociálnej poisťovne. V prípade, že sporiteľ nezomrie, ale zanikne mu účasť na starobnom dôchodkovom sporení a do jedného roka sa neobnoví, dôchodková správcovská spoločnosť je rovnako povinná príspevky zaplatené bez právneho dôvodu bez zbytočného odkladu vrátiť do Sociálnej poisťovne.
K bodu 12
	Navrhuje sa, aby všetky doklady, ktoré sú prílohou žiadosti podľa § 48 ods. 1 a ktoré už boli predložené Národnej banke Slovenska v inom konaní, bolo možné nahradiť písomným vyhlásením o tom, že nedošlo k zmenám v skutočnostiach preukázaným v týchto dokladoch.
K bodu 13
	Ide o legislatívno-technickú úpravu. Navrhuje sa čiastočná zmena definície finančnej inštitúcie v súvislosti s transformáciou doplnkových dôchodkových poisťovní na doplnkové dôchodkové spoločností v roku 2005.
K bodu 14
Ide o legislatívno-technické spresnenie a doplnenie pojmu vedúci zamestnanci zodpovední za výkon odborných činností v súlade s § 48 ods. 2 písm. a), § 48 ods. 3 písm. e), § 48 ods. 10, § 54 ods. 1 a § 115 ods. 2.
K bodu 15
Ide o legislatívno-technické spresnenie v súvislosti so zákonom č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorým sa na Národnú banku mala presunúť pôsobnosť vydávania všetkých vykonávacích predpisov v oblasti starobného dôchodkového sporenia. Navrhované ustanovenie splnomocňuje Národnú banku Slovenska vydať všeobecne záväzný právny predpis podľa § 64 ods. 4.
K bodu 16
	Navrhuje sa spresnenie okruhu osôb, ktoré uzatvárajú s dôchodkovou správcovskou spoločnosťou zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení a zároveň sa navrhuje vylúčiť z tohto okruhu osoby, ktorým bol priznaný starobný dôchodok alebo predčasný starobný dôchodok podľa zákona o sociálnom poistení. 
K bodu 17
Účelom navrhovanej právnej úpravy je zabrániť stavu, kedy by mal sporiteľ v rovnakom období uzatvorené dve účinné zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení okrem prípadu prestupu sporiteľa z jednej dôchodkovej správcovskej spoločnosti do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti, kedy sporiteľ musí mať uzatvorené dve účinné zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení. Zmluva o starobnom dôchodkovom sporení je účinná dňom jej zápisu do registra v Sociálnej poisťovni, ale účasť na starobnom dôchodkovom sporení v dôchodkovej správcovskej spoločnosti, do ktorej sporiteľ prestupuje vzniká až prvým dňom nasledujúceho kalendárneho mesiaca po zaregistrovaní zmluvy v registri Sociálnej poisťovne, prípadne prvým dňom druhého kalendárneho mesiaca po zaregistrovaní zmluvy v registri Sociálnej poisťovne (§ 64b ods. 2). V takomto prípade má teda sporiteľ v registri zmlúv dve účinné zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení, z ktorých pôvodná zmluva o starobnom dôchodkovom sporení zaniká dňom prestupu sporiteľa do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti. 
K bodu 18
Ide o legislatívno-technické spresnenie okruhu osôb, ktoré sú povinné uzatvoriť prvú zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení.
K bodu 19
	Navrhuje sa právna úprava zániku zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení s tým, že sa explicitne vylučuje možnosť od tejto zmluvy odstúpiť, vypovedať ju a zrušiť dohodou zmluvných strán. Za dôvod zániku tejto zmluvy sa okrem všeobecnej právnej úpravy v Občianskom zákonníku navrhuje prestup sporiteľa z dôchodkovej správcovskej spoločnosti do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti podľa § 64b.
K bodu 20
Navrhuje sa úprava postupu Sociálnej poisťovne a dôchodkovej správcovskej spoločnosti v prípade, že súd rozhodne o neexistencii alebo neplatnosti zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení. Do piatich pracovných odo dňa oznámenia o výmaze zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení z registra zmlúv prevedie dôchodková správcovská spoločnosť sumu zodpovedajúcu aktuálnej hodnote osobného dôchodkového účtu ku dňu prevodu z bežného účtu dôchodkového fondu na účet Sociálnej poisťovne. Rozdiel medzi aktuálnou hodnotou osobného dôchodkového účtu a sumou prevedenou do Sociálnej poisťovne z bežného účtu dôchodkového fondu sa stáva súčasťou majetku v dôchodkovom fonde. Ak je aktuálna hodnota osobného dôchodkového účtu nižšia ako suma zaplatených príspevkov, prevedie dôchodková správcovská spoločnosť sumu zodpovedajúcu aktuálnej hodnote osobného dôchodkového účtu z bežného účtu dôchodkového fondu na účet Sociálnej poisťovne. Rozdiel medzi sumou zaplatených príspevkov a aktuálnou hodnotou osobného dôchodkového účtu doplatí dôchodková správcovská spoločnosť na účet Sociálnej poisťovne z vlastného majetku. 
K bodom 21 až 24
	Ide o legislatívno-technickú úpravu. Navrhuje sa, aby dôchodková správcovská spoločnosť dosiahla minimálny počet sporiteľov, t. j. osôb, ktoré majú zaregistrovanú zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení v Sociálnej poisťovni (podmienkou nie je platenie príspevkov na starobné dôchodkové sporenie), do 18 mesiacov odo dňa, keď začala vytvárať dôchodkové fondy. Táto podmienka sa skúma iba v deň po uplynutí 18 mesiacov odo dňa, keď začala vytvárať dôchodkové fondy a nie počas celého obdobia činnosti. Z toho dôvodu nie je potrebné, aby dôchodková správcovská spoločnosť nahlasovala Úradu pre finančný trh skutočnosť, že nesplnila podmienku minimálneho počtu sporiteľov. 
K bodu 25
	Ide o legislatívno-technickú úpravu vo vzťahu k úprave zmien štatútu dôchodkového fondu, ktorých účinnosť sa navrhuje na 15. deň od ich uverejnenia na internetovej stránke dôchodkovej správcovskej spoločnosti.
K bodu 26
	Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu so zrušením odplaty dôchodkovej správcovskej spoločnosti za prestup sporiteľa do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti zákonom č. 721/2004 Z. z. 
K bodu 27
	Navrhuje sa, aby sa majetok v dôchodkovom fonde mohol investovať aj do peňažných prostriedkov na vkladovom účte u depozitára. Takáto úprava zvyšuje počet investičných nástrojov, a tým zároveň rozširuje možnosti dôchodkovej správcovskej spoločnosti pri výbere investičného nástroja, ktorý je v danej situácií najvýhodnejší pre zhodnotenie majetku v dôchodkovom fonde. Zároveň sa navrhuje, aby dôchodková správcovská spoločnosť nemohla tento majetok investovať u subjektov, ktoré s ňou tvoria skupinu s úzkymi väzbami. 
K bodu 28
Ide o legislatívno-technické spresnenie v súvislosti so zákonom č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorým sa na Národnú banku mala presunúť pôsobnosť vydávania všetkých vykonávacích predpisov v oblasti starobného dôchodkového sporenia. Navrhované ustanovenie splnomocňuje Národnú banku Slovenska vydať všeobecne záväzný právny predpis podľa § 87 ods. 8.
K bodu 29
	V súvislosti s navrhovaným novelizačným bodom 39 čl. IV sa navrhuje vložiť pod § 91 nadpis uvedeného ustanovenia, ktorého obsahom je porovnávanie výkonnosti dôchodkových fondov jednotlivých dôchodkových správcovských spoločností.
K bodu 30
	Na vykonanie povinnosti dôchodkovej správcovskej spoločnosti informovať verejnosť o zlúčení s inou dôchodkovou správcovskou spoločnosťou alebo inom v prípade prechodu správy dôchodkových fondov na inú dôchodkovú správcovskú spoločnosť sa navrhuje ustanoviť najkratšiu možnú lehotu, t. j. bez zbytočného odkladu.
K bodu 31
	Navrhuje sa nová informačná povinnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti voči Národnej banke Slovenska, ktorej obsahom je predloženie priebežnej účtovnej závierky za kalendárny štvrťrok.
K bodu 32
	Navrhuje sa, aby dôchodková správcovská spoločnosť informovala Národnú banku Slovenska o nadobudnutí účinnosti zmien štatútu.
K bodu 33
	Pre dôchodkovú správcovskú spoločnosť sa navrhuje ustanoviť zákonnú licenciu pre spracúvanie osobných údajov sporiteľov, dedičov a poberateľov majetku podľa § 40 ods. 2.
K bodu 34 
	Ide o legislatívno-technickú úpravu, keďže dôchodková správcovská spoločnosť a depozitár spracúvajú informácie o transakciách s majetkom v dôchodkovom fonde iba v pracovné dni.
K bodom 35 až 37
	Navrhuje sa podrobnejšia právna úprava sprostredkovania starobného dôchodkového sporenia, ktorá súvisí s doplnením niektorých povinností sprostredkovateľa, s ustanovením zákonnej licencie pre sprostredkovateľov pri spracúvaní osobných údajov sporiteľov a poberateľov majetku podľa § 40 ods. 2 pri podpise zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení. Zároveň sa navrhuje, aby na vrátenie povolenia na vykonávanie činnosti sprostredkovateľa nebol potrebný predchádzajúci súhlas Úradu pre finančný trh.
K bodu 38
	Ide o legislatívno-technické zosúladenie odkazu s platnou právnou úpravou v § 115 ods. 1.
K bodu 39 až 40
	Navrhuje sa, aby v prípade keď dôchodková správcovská spoločnosť prestane spĺňať podmienku primeranosti vlastných zdrojov, bola Národná banka Slovenska povinná nariadiť tejto  dôchodkovej správcovskej spoločnosti ozdravné opatrenie a určiť lehotu, v ktorej je povinná splniť podmienku primeranosti vlastných zdrojov. V prípade, že dôchodková správcovská spoločnosť v tejto lehote podmienku primeranosti vlastných zdrojov nesplní, je Národná banka Slovenska povinná odobrať tejto dôchodkovej správcovskej spoločnosti povolenie na vznik a činnosť. 	
K bodu 41
	Ide o legislatívno-technické zosúladenie odkazu s platnou právnou úpravou v § 115 ods. 1.
K bodu 42
Navrhuje sa, aby v súlade so schválenými opatreniami na  zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku podľa uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 76/2005 rozhodnutie o odňatí povolenia na vznik a činnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti Obchodnému vestníku na uverejnenie zasielala Národná banka Slovenska, ktorá toto rozhodnutie vydáva, a nie dôchodková správcovská spoločnosť, ktorej bolo toto povolenie odňaté Národnou bankou Slovenska.
K bodu 43 a 44
Navrhuje sa, aby Sociálna poisťovňa ručila v plnom rozsahu, t. j. 100 % zo zostatku rezervného fondu solidarity, za škodu spôsobenú  rozhodnutím, postupom alebo iným konaním dôchodkovej správcovskej spoločnosti a depozitára, ktoré sú v rozpore so zákonom o starobnom dôchodkovom sporení, ak mali za následok poškodenie majetku v dôchodkovom fonde. Zároveň sa navrhuje vypustiť povinnosť Sociálnej poisťovne zastupovať sporiteľov v konaní pred súdom v prípade, že dôchodková správcovská spoločnosť a depozitár spôsobili škodu podľa predchádzajúcej vety. Zastupovanie sporiteľov Sociálnou poisťovňou pred súdom by bolo opodstatnené vtedy, keby boli príspevky na starobné dôchodkové sporenie v dôchodkovom fonde súčasťou verejných financií.
K bodu 45
Navrhuje sa, aby osobe, ktorej vznikla povinná účasť na starobnom dôchodkovom sporení z dôvodu osobnej a celodennej starostlivosti o dieťa do šiestich rokov jeho veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do siedmich rokov jeho veku a nesplnila si povinnosť prihlásiť sa na dôchodkové poistenie podľa zákona o sociálnom poistení účinného do 31. decembra 2005, táto účasť trvala iba do 31. decembra 2005. 
	Navrhuje sa, aby poberatelia starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku, ak uzatvorili zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení pred účinnosťou právnej úpravy navrhovanej v bode 15, boli sporiteľmi aj po nadobudnutí jej účinnosti.
	Na účely definície finančnej inštitúcie podľa § 48 ods. 22 sa navrhuje, aby sa do 30. júna 2006 považovala za finančnú inštitúciu aj doplnková dôchodková poisťovňa. Uvedené súvisí so skutočnosťou, že Úrad pre finančný trh má na vydanie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti lehotu 6 mesiacov od podania žiadosti a doplnková dôchodková poisťovňa môže podať žiadosť o udelenie povolenia najneskôr do 31. decembra 2005.

Čl. IV
K bodu 1
Definujú sa základné pojmy na účely transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Navrhované definície základných pojmov vo vzťahu k Európskemu hospodárskemu priestoru, najmä na účely cezhraničného pôsobenia doplnkových dôchodkových spoločností a inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia na území členských štátov Európskej únie, Islandu, Lichtenštajnska a Nórska sú upravené v súlade s čl. 6 tejto smernice. 

K bodu 2
Upravuje sa právne postavenie člena a poberateľa dôchodkovej dávky, ktorých právne postavenie je rovnaké ako právne postavenie účastníka a poberateľa dôchodkovej dávky v rozsahu vymedzenom zákonom. 
K bodom 3 a 4
	Navrhuje sa, aby sa suma dočasného doplnkového starobného dôchodku a dočasného doplnkového výsluhového dôchodku, ktorý podľa zákona vypláca doplnková dôchodková spoločnosť, určovala výlučne v závislosti od hodnoty zostatku na osobnom účte účastníka a počtu rokov, počas ktorých sa dočasný doplnkový starobný dôchodok alebo dočasný doplnkový výsluhový dôchodok a aby nezávisela od veku účastníka, od ktorého sa tento dôchodok bude vyplácať. Dôvodom navrhovanej právnej úpravy je naplnenie účelu zákona           č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnené niektorých zákonov, v zmysle ktorého doplnková dôchodková spoločnosť nemá vyplácať dočasný doplnkový starobný dôchodok a dočasný doplnkový výsluhový dôchodok, v ktorom je zohľadnené riziko dožitia (tzv. podmienený dôchodok). 
Doplnková dôchodková spoločnosť nemôže vyplácať dávky, v ktorých je zohľadnené riziko dožitia, pretože nevytvára z majetku v doplnkových dôchodkových fondov technické rezervy, ktoré sú na vyplácanie takýchto dávok nevyhnutné. Podľa § 46 ods. 1 doplnkový dôchodkový fond nemá právnu subjektivitu a majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde nie je súčasťou majetku doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Z uvedeného vyplýva, že majetok v doplnkových dôchodkových fondoch sa nemôže použiť na tvorbu technických rezerv. Na vyplácanie dávok, v ktorých je zohľadnené riziko dožitia, sú určené životné poisťovne, ktoré majú predpoklady na vykonávanie takejto činnosti, a to bolo aj jednoznačne účelom jednotlivých ustanovení zákona, ktoré upravujú zánik doplnkového dôchodkového sporenia, podmienky vyplácania doplnkového starobného dôchodku a sumu doplnkového starobného dôchodku, podmienky vyplácania doplnkového výsluhového dôchodku a sumu doplnkového výsluhového dôchodku, podmienky vyplatenia jednorazového vyrovnania a sumu jednorazového vyrovnania, výplatu dávok doplnkového dôchodkového sporenia, podmienky dedenia v doplnkovom dôchodkovom sporení, doplnkové dôchodkové fondy, účastnícku zmluvu, dávkový plán doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, osobný účet účastníka a osobný účet poberateľa dávky ako aj ustanovenia o transformácii doplnkovej dôchodkovej poisťovne na doplnkovú dôchodkovú spoločnosť, podľa ktorých je doplnková dôchodková poisťovňa ešte pred jej transformáciou povinná previesť výplatu dávok doplnkového dôchodkového poistenia, v ktorých je zohľadnené riziko dožitia na základe poistnej zmluvy na životnú poisťovňu. 
Dočasný doplnkový starobný dôchodok a dočasný doplnkový výsluhový dôchodok vyplácaný podľa zákona doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou má charakter dôchodku ako disponibilného prebytku upraveného v § 32 zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Z uvedeného vyplýva, že suma dočasného doplnkového starobného dôchodku a dočasného doplnkového výsluhového dôchodku by sa mala určovať v závislosti od hodnoty zostatku na osobnom účte účastníka a od obdobia, počas ktorého sa bude tento dôchodok vyplácať. Suma doživotného doplnkového starobného dôchodku a doživotného doplnkového výsluhového dôchodku sa určí v závislosti od hodnoty zostatku na osobnom účte účastníka a od veku účastníka, od ktorého sa začne tento dôchodok vyplácať. 
K bodu 5
Navrhuje sa vymedziť, čo sa rozumie poisťovňou na účely doplnkového dôchodkového sporenia tak, aby pri výklade ustanovení zákona, najmä ustanovení týkajúcich sa vyplácania doživotného doplnkového starobného dôchodku alebo doživotného doplnkového výsluhového dôchodku, nedochádzalo k rôznym interpretáciám, ktorá poisťovňa v zmysle zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vypláca tieto dôchodky. Zároveň sa navrhuje spresnenie povinnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti informovať účastníka, ktorý požiada o vyplácanie doživotného doplnkového starobného dôchodku alebo doživotného doplnkového výsluhového dôchodku, o skutočnosti, že prevedením sumy v hodnote zostatku na osobnom účte účastníka do poisťovne podľa § 43 odsek 6 zákona č. 650/2004 Z. z. takto prevedená suma už nie je predmetom dedenia.  
K bodu 6
V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sa navrhuje umožniť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vykonávať činnosť nielen na území Slovenskej republiky, ale aj na území členských štátov Európskej únie, Islandu, Lichtenštajnska a Nórska a inštitúciám zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia na území Slovenskej republiky.
K bodom 7 a 11
	Úprava sa navrhuje z dôvodu, že dávkový plán nepatrí k žiadnemu príspevkovému doplnkovému dôchodkovému fondu. Dávkový plán je osobitný dokument, ktorý je súčasťou účastníckej zmluvy. 
K bodu 8
Ide o legislatívno-technické spresnenie odkazu z dôvodu, že žiadosť o udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, na ktorú dotknuté ustanovenie odkazuje, nie je upravená v § 23 ods. 1, ale v § 23 ods. 2. 
K bodu 9
Navrhuje sa, aby všetky doklady, ktoré sú prílohou žiadosti o udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, a ktoré už boli predložené Národnej banke Slovenska v inom konaní pred podaním žiadosti o udelenie tohto povolenia, bolo možné nahradiť písomným vyhlásením o tom, že nedošlo k zmenám v skutočnostiach preukázaným v týchto dokladoch.
K bodu 10
	Z dôvodu lepšej kontroly sa na účely povoľovacieho procesu navrhuje, aby Národná banka Slovenska mohla v povolení na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti určiť podmienky, ktoré musí doplnková dôchodková spoločnosť splniť pred začatím povolenej činnosti.
K bodu 12 
Ide o legislatívno-technické spresnenie súvisiace so skutočnosťou, že doplnková dôchodková spoločnosť nemôže vytvoriť nový výplatný doplnkový dôchodkový fond, ale iba nový príspevkový doplnkový dôchodkový fond.  
K bodu 13
	Ide o legislatívno-technické zosúladenie odkazu v tomto ustanovení s platnou právnou úpravou. Podmienky potrebné na zmenu stanov sú upravené v § 23 ods. 1 písm. h). 
K bodom 14 a 15
	Navrhuje sa, aby vnútornej kontrole podliehalo aj dodržiavanie dávkového plánu, keďže ide o dokument záväzný pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť vo vzťahu k účastníkovi a príjemcovi dávky.
K bodu 16
Z dôvodu nadbytočnosti sa navrhuje vypustiť povinnosť zamestnanca riadiaceho útvar vnútornej kontroly predkladať Národnej banke Slovenska plán kontrolnej činnosti na nasledujúci kalendárny rok.
K bodu 17
	Z dôvodu účinnejšieho zabránenia konfliktu záujmov sa navrhuje rozšírenie okruhu osôb, na ktoré sa vzťahuje právna úprava konfliktu záujmov, aj o člena dozornej rady doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Takáto osoba sa podľa navrhovanej úpravy nemôže stať zamestnancom, prokuristom, členom predstavenstva alebo členom dozornej rady inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.
K bodu 18
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zákonom č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudne účinnosť         1. januára 2006. Od tohto dňa prechádza pôsobnosť dohľadu nad doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami z Úradu pre finančný trh na Národnú banku Slovenska. 
K bodom 19 a 20
	V rámci pravidiel pri správe doplnkových dôchodkových fondov sa navrhuje ustanoviť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti povinnosť dodržiavať okrem iných záväzných predpisov a dokumentov aj dávkový plán, z ktorého vyplývajú pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť povinnosti voči účastníkom a poberateľom dávky.  
K bodu 21
	Ide o legislatívno-technické zosúladenie odkazu na predchádzajúce ustanovenie zákona.
K bodu 22
Navrhuje sa rozšíriť okruh osôb, ktoré je doplnková dôchodková spoločnosť povinná oboznámiť s výškou poplatkov a nákladov uvedených v § 35 v súlade s článkom 11 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. 
K bodu 23
Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť mohla zveriť rozdeľovanie výnosov z hospodárenia s majetkom v doplnkovom dôchodkovom fonde inej fyzickej alebo právnickej osobe, ktorá je oprávnená na výkon tejto činnosti na základe predchádzajúceho súhlasu Národnej banky Slovenska, a ktorá dokáže túto činnosť vykonávať efektívnejšie.
K bodu 24
Navrhované znenie upravuje proces, ktorým sa musí doplnková dôchodková spoločnosť spravovať, aby mohla pôsobiť v iných členských štátoch Európskej únie, Islandu, Lichtenštajnska a Nórska. 
Doplnková dôchodková spoločnosť, ktorá má zámer vykonávať činnosť na území hostiteľského členského štátu je povinná oznámiť tento zámer Národnej banke Slovenska a toto oznámenie musí mať predpísané náležitosti. Doplnková dôchodková spoločnosť je povinná vykonávať takúto činnosť na území hostiteľského členského štátu v súlade so sociálnym právom a pracovným právom hostiteľského členského štátu a pritom dodržiavať predpisy hostiteľského členského štátu upravujúce informačnú povinnosť voči členom a poberateľom na území hostiteľského členského štátu. Príslušný orgán hostiteľského členského štátu môže požadovať od doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ktorá vykonáva činnosť na území hostiteľského členského štátu, aby investovala majetok v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde, do ktorého bude platiť príspevky zamestnávateľ hostiteľského členského štátu, podľa predpisov hostiteľského členského štátu, ak pravidlá investovania sú prísnejšie ako pravidlá obmedzenia a rozloženia rizika, ktoré sú ustanovené v § 54 zákona.
Národná banka Slovenska posúdi do troch mesiacov, či je doplnková dôchodková spoločnosť schopná vykonávať činnosti podľa predloženého plánu činností doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a ak nemá dôvod pochybovať o schopnosti vykonávať uvedené činnosti, rozhodne a odovzdá toto oznámenie príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu a bez zbytočného odkladu informuje o odovzdaní tohto oznámenia doplnkovú dôchodkovú spoločnosť. Ak Národná banka Slovenska nepovažuje doplnkovú dôchodkovú spoločnosť za schopnú vykonávať činnosti podľa predloženého plánu činností, do dvoch mesiacov od prijatia oznámenia o zámere vykonávať činnosť na území hostiteľského členského štátu vydá rozhodnutie o tom, že odmietla zaslať oznámenie o zámere vykonávať činnosť na území hostiteľského členského štátu príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu. Doplnková dôchodková spoločnosť môže začať činnosť na území hostiteľského členského štátu až potom čo prijme oznámenie Národnej banky Slovenska o podmienkach výkonu činností, ktoré jej zašle príslušný orgán hostiteľského štátu. Doplnková dôchodková spoločnosť môže začať vykonávať činnosť na území hostiteľského členského štátu aj vtedy, ak lehota dvoch mesiacov uplynie bez toho, aby Národná banka Slovenska oznámila podmienky výkonu činností doplnkovej dôchodkovej spoločnosti na území hostiteľského členského štátu. Uvedené sa rovnako vzťahuje aj na postup doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a Národnej banky Slovenska, ak chce doplnková dôchodková spoločnosť začať vyberať príspevky od ďalšieho zamestnávateľa v hostiteľskom členskom štáte. 
Upravuje sa aj režim, ktorým sa riadi inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ak chce na území Slovenskej republiky vykonávať zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie. Prvým krokom je oznámenie príslušného orgánu jej domovského členského štátu Národnej banke Slovenska. Národná banka Slovenska do dvoch mesiacov od doručenia takéhoto oznámenia oznámi príslušnému orgánu domovského členského štátu danej inštitúcie sociálne a pracovné právo upravujúce zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie na území Slovenskej republiky, ktoré sa bude vzťahovať na činnosť tejto inštitúcie, predpisy upravujúce informačnú povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti voči Národnej banke Slovenska a ak ich Národná banka Slovenska vyžaduje, aj pravidlá investovania majetku nadobudnutého z príspevkov zamestnávateľa. Inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia môže začať činnosť na území Slovenskej republiky až potom čo prijme oznámenie príslušného orgánu domovského členského štátu o podmienkach výkonu činností, ktoré mu zašle Národná banka Slovenska. Inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia môže začať vykonávať činnosť na území Slovenskej republiky aj vtedy, ak lehota dvoch mesiacov uplynie bez toho, aby príslušný orgán domovského členského štátu oznámil podmienky výkonu činností tejto inštitúcie na území Slovenskej republiky. 
K bodu 25 
Navrhuje sa legislatívno-technická úprava z dôvodu, že zlúčenie výplatných doplnkových dôchodkových fondov, na ktoré dotknuté ustanovenie odkazuje, je upravené v § 51.
K bodu 26
	Navrhuje sa, aby súd zrušil doplnkovú dôchodkovú spoločnosť až potom, čo jej Národná banka Slovenska odobrala povolenie na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.
K bodom 27 a 28
	Navrhuje sa, aby účastník mohol byť na základe jednej účastníckej zmluvy aj vo viacerých príspevkových doplnkových dôchodkových fondov. V tejto súvislosti sa navrhuje, aby v prípade, že správa niektorého z týchto fondov prechádza na inú doplnkovú dôchodkovú spoločnosť, bol účastník povinný uzatvoriť dodatok k pôvodnej účastníckej zmluve, v ktorom sa dohodne rozsah práv a povinností súvisiacich s týmto prechodom.
K bodu 29 
	Z dôvodu prehľadnosti a sa navrhuje nová, jednoduchšia definícia majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. Súčasne sa navrhuje vylúčiť použitie ustanovení Občianskeho zákonníka o spoluvlastníctve.
K bodom 30 a 31
	Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť previedla podľa § 43 odsek 5 do výplatného doplnkového dôchodkového fondu majetok v hodnote zostatku osobného účtu ku dňu tohto prevedenia a nie v hodnote ku dňu požiadania o vyplácanie dočasného doplnkového starobného dôchodku alebo dočasného doplnkového výsluhového dôchodku. Uvedené sa navrhuje aj v prípade prevedenia majetku podľa § 43 odsek 6 do poisťovne. Navrhovaná právna úprava odstraňuje nežiaduci stav, kedy by medzi dňom požiadania o vyplácanie doplnkového starobného dôchodku alebo doplnkového výsluhového dôchodku a samotným dňom prevedenia majetku do výplatného doplnkového dôchodkového fondu v hodnote osobného dôchodkového účtu alebo peňažnej sumy v hodnote osobného dôchodkového účtu do poisťovne mohlo dôjsť k zníženiu aktuálnej hodnoty osobného účtu účastníka. 
K bodu 32 
	Na majetok vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde sa z dôvodu osobitnej povahy tohto majetku vo vzťahu k všeobecným typom spoluvlastníctva navrhuje vylúčiť použitie ustanovení Občianskeho zákonníka o spoluvlastníctve.
K bodu 33
	Navrhovaná úprava vyjadruje skutočnosť, že doplnková dôchodková spoločnosť môže podľa § 43 odsek 5 previesť do výplatného dôchodkového fondu nielen peňažnú sumu, ale aj majetok v hodnote osobného účtu účastníka ku dňu tohto prevodu. 
K bodu 34
	Predmetná úprava sa navrhuje z dôvodu, že nie je vhodné viazať danú lehotu na okamih udelenia povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, pretože Národná banka Slovenska môže vydať predchádzajúci súhlas na vytvorenie príspevkového doplnkového dôchodkového fondu aj kedykoľvek počas činnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. 
K bodu 35
Na účinnosť zmien štatútu sa navrhuje odlišná právna úprava ako na účinnosť štatútu. Zmeny štatútu majú byť na rozdiel od samotného štatútu účinné na 15. deň odo dňa ich zverejnenia na internetovej stránke doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.
K bodu 36
	Navrhuje sa explicitne vyjadriť, že štatútom doplnkového dôchodkového fondu sa spravujú doplnková dôchodková spoločnosť, účastníci a poberatelia dávky. Navrhovaná úprava vyplýva z článku 11 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Účastník nemôže vyjadriť nesúhlas so zmenou štatútu doplnkového dôchodkového fondu.
K bodu 37
Navrhovaná úprava vyplýva z článku 12 druhá veta smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. 
K bodu 38
	Úprava sa navrhuje z dôvodu potreby spresnenia informácií poskytovaných účastníkom po zlúčení doplnkových dôchodkových fondov. 
K bodu 39
	Navrhované spresnenie vyplýva zo skutočnosti, že výplatné doplnkové dôchodkové fondy možno zlúčiť iba v prípade, ak prechádza správa všetkých doplnkových dôchodkových fondov na preberajúcu doplnkovú dôchodkovú spoločnosť. 
K bodom 40 a 41
	Ide o spresnenie pravidiel, podľa ktorých sa investuje majetok v dôchodkovom fonde. Úprava sa navrhuje z dôvodu, aby nedochádzalo v praxi k aplikačným problémom, ktoré ustanovenia zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa na účely doplnkového dôchodkového sporenia nepoužijú. 
K bodom 42 a 43
Navrhovaná úprava vyplýva z článku 18 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. 
K bodom 44 a 45
	Navrhuje sa osobitná právna úprava investovania majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde z dôvodu, že podľa všeobecných ustanovení o investovaní majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde sa na investovanie majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde nevzťahujú ustanovenia zákona o starobnom dôchodkovom sporení o strategickom umiestnení investícií a o konzervatívnom dôchodkovom fonde.
K bodu 46
	Navrhovaná úprava má umožniť účastníkom uzatvoriť aj viac ako jednu účastnícku zmluvu s jednou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou. 
K bodu 47
	Navrhuje sa úprava dôvodov zániku účastníckej zmluvy dohodou zmluvných strán, odstúpením od účastníckej zmluvy, vypovedaním účastníckej zmluvy a dňom prestupu účastníka do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Zánik účastníckej zmluvy je definovaný aj v nadväznosti na § 64 ods. 2 zákona, kde je určené, že pri prestupe účastníka do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti doplnková dôchodková spoločnosť, z ktorej účastník prestupuje, ukončí vedenie osobného účtu účastníka a sumu zodpovedajúcu hodnote zostatku na osobnom účte účastníka prevedie do príspevkového doplnkového dôchodkového fondu doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, do ktorej účastník prestupuje. 
K bodu 48
	Navrhované znenie má zabrániť, aby bol zamestnávateľ povinný platiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie aj za tých zamestnancov, ktorí uzatvorili účastnícku zmluvu, ale už sa predtým stali poberateľmi doplnkového starobného dôchodku alebo doplnkového výsluhového dôchodku. Zároveň sa navrhuje, aby v prípade, že zamestnávateľ uzatvoril zamestnávateľskú zmluvu s viacerými doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami a zamestnanec uzatvoril účastnícku zmluvu s tými istými doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami, nebol zamestnávateľ povinný platiť zamestnancovi príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie do viacerých doplnkových dôchodkových spoločností, ale iba do jednej podľa výberu zamestnanca.
K bodu 49
Navrhuje sa vypustenie povinnosti zamestnávateľa oznámiť zánik zamestnávateľskej zmluvy doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam, s ktorými jeho zamestnanci, ktorí sú účastníkmi, uzatvorili účastnícku zmluvu, a oznámiť im zánik jeho povinnosti platiť príspevky, z dôvodu neúčelnosti a nadbytočnosti. 
K bodu 50
Ide o legislatívno-technické spresnenie odkazu dotknutého ustanovenia na predchádzajúce ustanovenie.
K bodu 51
V súvislosti s novelizačným bodom 46. sa navrhuje, aby doplnková dôchodková spoločnosť viedla osobný účet samostatne pre každú uzatvorenú účastnícku zmluvu. 
K bodu 52
Ide o zosúladenie druhej vety § 62 ods. 2 s ustanovením § 62 ods. 2 tretej vety.               
K bodu 53
	Navrhuje sa povinnosť, aby doplnková dôchodková spoločnosť odovzdala účastníkovi, ktorý požiadal o vyplácanie dávky, štatút a informačný prospekt príslušného výplatného doplnkového dôchodkového fondu.
K bodu 54
Predmetná úprava vyplýva z článku 12 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Navrhuje sa, aby Národná banka Slovenska určovala rozsah a spôsob plnenia informačnej povinnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti voči Národnej banke Slovenska.
K bodu 55
Navrhované znenie súvisí s bodom 52. Ide o spresnenie splnomocňovacieho ustanovenia.  
K bodu 56
Predmetná úprava vyplýva z článku 13 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Navrhuje sa umožniť Národnej banke Slovenska vykonávať dohľad aj nad činnosťou inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Zároveň sa doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vykonávajúcej činnosť v zahraničí ukladá povinnosť predkladať príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu na jeho žiadosť správy o jej činnosti.
K bodu 57 a 58
	Navrhuje sa komplexná právna úprava sprostredkovania doplnkového dôchodkového sporenia. Podľa tejto právnej úpravy sa rozlišuje medzi sprostredkovateľmi, ktorí vykonávajú sprostredkovateľskú činnosť výlučne pre jednu doplnkovú dôchodkovú spoločnosť a sprostredkovateľmi vykonávajúcimi túto činnosť pre viaceré doplnkové dôchodkové spoločnosti, ktorí potrebujú na vykonávanie svojej činnosti povolenie od Národnej banky Slovenska. Všetci sprostredkovatelia musia byť zapísaní v registri sprostredkovateľov doplnkového dôchodkového sporenia, ktorý vedie Národná banka Slovenska.
K bodu 59
	V súvislosti s komplexnou právnou úpravou sprostredkovania doplnkového dôchodkového sporenia sa v poznámke pod čiarou k odkazu 44 navrhuje vypustiť odkaz na Zákonník práce, pretože vzťah medzi sprostredkovateľom a doplnkovou správcovskou spoločnosťou nemôže byť pracovnoprávny, ale iba súkromnoprávny.
K bodu 60
	Navrhuje sa, aby Národná banka Slovenska pri výkone dohľadu chránila záujmy aj členov a poberateľov dávok v rozsahu ustanovenom zákonom.
K bodu 61
Navrhovaná úprava vyplýva z článku 14 a článku 20 ods. 9 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.
K bodu 62
Zavádza sa inštitút registra doplnkových dôchodkových spoločností, doplnkových dôchodkových spoločností, ktoré vykonávajú činnosť na území hostiteľského členského štátu a inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré vykonávajú činnosť na území Slovenskej republiky, ktorý vedie Národná banka Slovenska. Navrhovaná právna úprava vyplýva z článku 9 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.
K bodom 63 a 65
Navrhovaná úprava vyplýva z článku 20 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Predmetné znenie súvisí s novelizačným bodom 61 v čl. IV návrhu zákona.
K bodu 64 
Ide o legislatívno-technické doplnenie predmetu dohľadu o dohľad nad dodržiavaním dávkového plánu, keďže dávkový plán je dokument, ktorý je pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť záväzný. 
K bodu 66
Predmetnú úpravu požaduje článok 20 smernice č. 2003/41/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Národnej banke Slovenska sa umožňuje vykonávať dohľad aj nad činnosťou inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia na území Slovenskej republiky. Pritom sú príslušné orgány domovského členského štátu oprávnené vykonávať kontrolu nad činnosťou inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré vykonávajú svoju činnosť na území Slovenskej republiky a nad činnosťou doplnkových dôchodkových spoločností, ktoré vykonávajú svoju činnosť na území tohto domovského členského štátu. Súčasne sa ukladá Národnej banke Slovenska povinnosť spolupracovať s príslušnými orgánmi domovského členského štátu pri výkone dohľadu. 
Rozširujú sa sankčné oprávnenia Národnej banky Slovenska vo vzťahu k inštitúciám zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré vykonávajú svoju činnosť na území Slovenskej republiky. 
K bodom 67 a 69
Ide o legislatívno-technické doplnenie dôvodov na udelenie sankcie o porušenie alebo obchádzanie dávkového plánu, keďže dávkový plán je dokument, ktorý je pre uvedené subjekty záväzný. 
	
K bodom 68 a 70
	Navrhujú sa nové sankčné opatrenia pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť, ktorá vykonáva činnosť na území hostiteľského členského štátu a pre inštitúciu zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktorá vykonáva činnosť na území Slovenskej republiky.
K bodu 71 
Navrhuje sa, aby v prípade keď doplnková dôchodková spoločnosť prestane spĺňať podmienku primeranosti vlastných zdrojov, bola Národná banka Slovenska povinná nariadiť tejto  doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ozdravné opatrenie. 
K bodu 72
Navrhuje sa, aby pri nariadení opatrení na ozdravenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti nedochádzalo k prestupu účastníkov do iného doplnkového dôchodkového fondu, a teda k prevodom majetku medzi doplnkovými dôchodkovými fondmi.  
K bodu 73 
Ide o legislatívno-technickú úpravu, pretože všetky dôvody nariadenia nútenej správy sú taxatívne upravené v dotknutom ustanovení.
K bodu 74
Navrhuje sa, aby pri nútenej správe doplnkových dôchodkových fondov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti nedochádzalo k prestupu účastníkov do iného doplnkového dôchodkového fondu, a teda k prevodom majetku medzi doplnkovými dôchodkovými fondmi.  Zároveň sa navrhuje postup po nariadení nútenej správy z uvedených dôvodov a v prípade vyhlásenia konkurzu na majetok doplnkovej dôchodkovej spoločnosti alebo jeho zamietnutia pre nedostatok tohto majetku.
K bodu 75
Navrhuje sa, aby Národná banka Slovenska odobrala doplnkovej dôchodkovej spoločnosti povolenie na jej vznik a činnosť ak doplnková dôchodková spoločnosť nemá vlastné zdroje v hodnote viac ako 75 % primeranosti podľa zákona.
K bodu 76 	
Navrhuje sa, aby v súlade so schválenými opatreniami na  zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku v zmysle uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 76/2005 zasielala Národná banka Slovenska rozhodnutie o odňatí povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti na uverejnenie v Obchodnom vestníku a nie sama doplnková dôchodková spoločnosť, ktorej bolo toto povolenie odňaté Národnou bankou Slovenska.  
K bodu 77
Ide o legislatívno-technickú úpravu odkazu tohto ustanovenia. Za vlastné imanie na účely tohto ustanovenia sa rozumie vlastné imanie podľa § 81 ods. 3, pretože v tomto vlastnom imaní sú zahrnuté dodatočné vklady budúcich prvých akcionárov, ktoré dopĺňajú vlastné imanie podľa § 80 ods. 2 do hodnoty minimálnej výšky základného imania a rezervného fondu.  
K bodu 78
	Navrhuje sa právne upraviť, aby doplnková dôchodková poisťovňa, ktorá sa chce transformovať na doplnkovú dôchodkovú spoločnosť, musela podať žiadosť o udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti najneskôr do 31. decembra 2005. Úrad pre finančný trh má 6-mesačnú lehotu na posúdenie žiadosti o udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.
K bodu 79
Z  ustanovení zákona č. 650/2004 Z. z. vyplýva, že v prípade účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia, ktorí uzatvorili zamestnanecké alebo poistenecké zmluvy s doplnkovou dôchodkovou poisťovňou podľa zákona č. 123/1996 Z. z. (tieto zmluvy obsahujú dávkové plány zostavené podľa zákona č. 123/1996 Z. z.) sa po vzniku doplnkovej dôchodkovej spoločnosti podmienky dohodnuté v týchto zmluvách zachovávajú okrem výnimiek uvedených v § 86 odseku 3 druhej vete. V zamestnaneckých zmluvách a poisteneckých zmluvách pretransformovaných na  účastnícke zmluvy podľa zákona č. 650/2005 Z. z. neplatia:
a) zásady podieľania sa na výnosoch z hospodárenia doplnkovej dôchodkovej poisťovne a
b) vyplácanie dávok s rizikom dožitia doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou.
Zo systematického výkladu zákona č. 650/2004 Z. z. vyplýva, že z ustanovení zamestnaneckých zmlúv, poisteneckých zmlúv a dávkových plánov sa taktiež nepoužijú ustanovenia o dedení v doplnkovom dôchodkovom poistení, ale pre všetkých účastníkov bez rozdielu bude platiť ustanovenie § 21. Navrhuje sa preto rozšíriť okruh výnimiek vo vzťahu k dedeniu v doplnkovom dôchodkovom sporení explicitne v zákone z dôvodu predísť pochybnostiam pri výklade zákona.

K bodu 80 a 81
	Na účely započítania obdobia doplnkového dôchodkového sporenia sa navrhuje, aby sa obdobie doplnkového poistenia  získané do 30. júna 2006 považovalo za obdobie doplnkového dôchodkového sporenia. Obdobne sa navrhuje na účely ustanovení o vnútornej kontrole a konfliktu záujmov podľa § 29 ods. 4, aby sa doplnková dôchodková poisťovňa do 30. júna 2006 považovala za finančnú inštitúciu. Uvedené súvisí so skutočnosťou, že Úrad pre finančný trh má na vydanie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti lehotu 6 mesiacov od podania žiadosti a doplnková dôchodková poisťovňa môže podať žiadosť o udelenie povolenia najneskôr do 31. decembra 2005.	 
K bodu 82
Ide o legislatívno-technické spresnenie v súvislosti so zákonom č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

K Čl. V
	Navrhuje sa splnomocniť predsedu Národnej rady Slovenskej republiky, aby vzhľadom na rozsiahlosť zmien a doplnení zákona o sociálnom poistení vyhlásil jeho úplné znenie v Zbierke zákonov Slovenskej republiky.

K Čl. VI
Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť od 1. januára 2006 s výnimkou taxatívne ustanovených novelizačných bodov, u ktorých sa navrhuje účinnosť  dňom vyhlásenia.