Predkladacia správa

Uznesením č. 370/2003, bod B.7, uložila vláda SR splnomocnencovi vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy predložiť na rokovanie vlády návrh komunálnej reformy (reformy miestnej samosprávy). 
Dôvodom predloženia návrhu je reakcia na prebiehajúci proces decentralizácie verejnej správy, v rámci ktorého je záujmom vlády SR navrhnúť čo najlepšie a najefektívnejšie podmienky pre zabezpečovanie verejných služieb, ktoré sú v právomoci, ale najmä v zodpovednosti volených orgánov miestnej samosprávy. 
Návrh nadväzuje na Koncepciu decentralizácie a modernizácie verejnej správy, schválenú vládou SR v apríli 2000 a na Projekt decentralizácie verejnej správy v rokoch 2003 – 2006, schválený vládou SR v máji 2003.
Pôvodná koncepcia odporúčala riešiť zabezpečovanie samosprávnej pôsobnosti obcí dobrovoľnou formou medziobecnej spolupráce, či už na základe zmluvných vzťahov na báze súkromného práva (hospodárske, koordinačné a plánovacie služby), alebo podľa zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov (vytváranie pracovno-právnych spoločenstiev, spoločnými úradmi, účelovým združením obcí).
V rokoch 1990 – 2002 postačovala pre plnenie samosprávnej pôsobnosti  aj dobrovoľná spolupráca obcí. Pokračovanie decentralizácie, presun viac ako 400 kompetencií zo štátnej správy na obce, presun majetku v miliardových hodnotách, presun finančných prostriedkov (v rokoch 2002 – 2004 + cca 33 mld. Sk), ale aj vstup Slovenska do EÚ a snaha o zabezpečenie konkurencieschopnosti našich obcí a regiónov, vytvára novú situáciu.
Je čas zvážiť, či je naďalej možné zabezpečovať samosprávne pôsobnosti (tzv. originálne kompetencie), ale aj prenesený výkon pôsobnosti štátnej správy na obce, cestou dobrovoľnosti, alebo či nepristúpiť k zmene tak, ako to urobili vo viacerých európskych, či zámorských štátoch. Závery z analýzy miestnej samosprávy, ale aj porovnania a závery z riešenia problematiky miestnej samosprávy v iných postkomunistických štátoch ukazujú na potrebu zmeny. Tá sa môže udiať viacerými spôsobmi, pričom je možné vziať si príklady z iných štátov, kde sa k tomu už odhodlali. 
Je možné uberať sa ďalej cestou zachovania veľkého počtu správnych jednotiek (na Slovensku je to 2 891 obcí) z počtom obyvateľov od 7 (obec Príkra) po cca 428 000 (obec Bratislava) a hľadať efektívnu formu dobrovoľnej spolupráce obcí pri zabezpečovaní „originálnych“ kompetencií.  
Inou cestou je uskutočniť zásadnú zmenu štruktúry miestnych správnych jednotiek, znížiť ich počet a uskutočniť tzv. amalgamizáciu, alebo municipalizáciu obcí. Tak to uskutočnili v severských štátoch, Poľsku, ale aj napríklad v kanadskej provincii Ontário atď. Alebo sa má Slovensko uberať cestou združovania malých obcí a vytvorenie ďalšej úrovne samosprávy tak, ako to úspešne uskutočnili v spolkovom štáte Porýnie – Vestfálsko. Zásadná zmena má štyri dimenzie: ekonomickú, demokratickú, distribučnú (poskytovanie služieb), ale aj rozvojovú a preto si vyžadujú dlhodobejšiu diskusiu o jej pozitívach a negatívach skôr, než sa pristúpi k návrhu riešenia. Už od počiatku si je potrebné uvedomiť, že komunálna reforma vo väčšine krajín trvá mnoho rokov, ako to dokumentuje príloha č.1.
Predložený materiál sa nezaoberá vylepšovaním dobrovoľnej spolupráce obcí, ale orientuje sa na dve možnosti zásadnej zmeny súčasného stavu. Cieľom materiálu nie je ponúknuť riešenie. To môže vzniknúť až po širokej verejnej diskusii.  Návrh zásad komunálnej reformy, zameraný na zásadné zmeny, má slúžiť ako štart do tejto diskusie, ktorá by mala odpovedať na otázku, či je možné na Slovensku už v súčasnosti dospieť k politickej dohode o zásadnej zmene štruktúry územnosprávnych jednotiek na miestnej úrovni.
Materiál približuje dôvody pre komunálnu reformu, súčasný stav medziobecnej spolupráce, medzinárodné a teoretické poznatky a skúsenosti pre a proti zásadnej zmene. Jeho súčasťou je veľmi rámcový časový harmonogram ďalšieho postupu verejnej diskusie a jej uzavretia správou pre vládu SR, ktorou by sa podľa nás mala  zaoberať aj Národná rada Slovenskej republiky, pred prijatím akéhokoľvek konkrétneho rozhodnutia zo strany vlády SR.
Gestorom verejnej diskusie bude Úrad vlády  SR, konkrétne splnomocnenec vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy.
Keďže cieľom materiálu je otvoriť verejnú diskusiu o nastolenej otázke a nie je možné v súčasnosti prijať žiadne rozhodujúce stanovisko, materiál sa predkladá ako informácia.