Návrh ideového zámeru na zriadenie
 útvaru odhaľovania podozrení  z daňových trestných činov v štruktúre daňovej správy Slovenskej republiky

Úvod

Jedným z prvkov charakterizujúcich súčasnú etapu transformácie slovenskej ekonomiky je napätosť medzi príjmovou a výdavkovou časťou štátneho rozpočtu, ktorý má práve v dôsledku nedostatku zdrojov výrazne reštriktívny charakter s nepriaznivým dopadom na všetky oblasti spoločenského života. Prvoradým záujmom štátu musí preto byť eliminácia vplyvov ohrozujúcich príjmy štátneho rozpočtu, ktoré v oblasti daní predstavujú nielen narastajúce daňové nedoplatky, t.j. neplatenie priznanej dane ale aj neustále sa zvyšujúci počet prípadov úmyselného vyhýbania sa plateniu daní, ktoré napĺňajú skutkovú podstatu trestných činov. Daňová správa začala rozvíjať aktivity podporujúce dobrovoľné plnenie daňových povinností, na druhej strane však nedisponuje kompetenciami v oblasti represívnej za účelom odhaľovania trestných činov v oblasti daní.  V boji so vzmáhajúcou sa kriminalitou v ekonomickej oblasti má represívna zložka svoje nezastupiteľné miesto. Vzhľadom k tomu, že napriek vynakladanému úsiliu nie sú dosiaľ výsledky v odhaľovaní trestných činov v oblasti daní a potrestaní ich páchateľov uspokojivé, je úlohou tohto zámeru navrhnúť vytvorenie útvaru na odhaľovanie trestných činov v tejto oblasti v štruktúre daňovej správy. 

Zámer presunúť kompetencie v odhaľovaní daňových trestných činov na orgán v rámci daňovej správy nie je nový, už v roku 1997 bola na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 51 zo dňa 21.1.1997 vypracovaná informácia pre rokovanie vlády Slovenskej republiky s doporučením vytvoriť v štruktúre daňovej správy útvar zaradený medzi orgány činné v trestnom konaní, podobne ako má colná správa. Napriek tomu, že uvedený zámer sa nepodarilo presadiť, vyvíjali sa aktivity na získanie informácií a skúseností v rámci rozvinutej bilaterálnej spolupráce s viacerými krajinami, kde podobné útvary existujú už niekoľko desiatok rokov. Všetky získané poznatky jednoznačne potvrdzujú efektívnosť takéhoto riešenia vzhľadom na zrýchlenie a zvýšenie úspešnosti objasňovania prípadov. V nemalej miere sa tieto aktivity odrážajú v postoji verejnosti, ktorá je utvrdzovaná v tom, že štát  má skutočne záujem na potláčaní kriminality a vytvára preto aj adekvátne podmienky. U nás však zatiaľ v podnikateľskej sfére, ako aj v širokej verejnosti prevláda názor, že nečestné konanie v podnikaní nesie pomerne nízke riziko odhalenia a potrestania páchateľov.

V nasledovnom prehľade sú uvedené počty oznámení o skutočnostiach, ktoré nasvedčujú tomu, že bol spáchaný trestný čin, ktoré podali daňové orgány v rokoch 1993 – 1999. Údaje o spôsobe vybavenia podaní vychádzajú len zo skutočností známych daňovej správe, a keďže neexistuje spätná väzba, nemusia byť úplne korektné.

Rok	Počet podnetov
Podaných na
	
T r e s  t n é   s t í  h a n i e	Trestné konanie súdne	
	
Prokuratúru
	
Poli -cajný orgán	
začaté	
Zasta-vené	
Odlo-
Žené	Postú –pené na PDKK	
Ulože -nie	
preru –šenie	
v
riešení	
iné	Počet doruč. rzs. a  tr. roz. 	počet oslob. prípa -dov	

1993	
558	
241	
34	
345	
92	
2	
0	
2	
70	
246	
8	
0	

1994	
1 012	
235	
73	
227	
230	
10	
6	
1	
170	
510	
20	
0	

1995	
1 521	
402	
52	
217	
412	
13	
12	
7	
574	
623	
13	
0	

1996	
1 116	
236	
27	
75	
363	
172	
0	
0	
363	
342	
10	
0	

1997	
1 015	
256	
599	
20	
238	
19	
27	
6	
393	
177	
7	
1	

1998	
722	
271	
48	
4	
151	
18	
14	
4	
259	
21	
7	
-	

1999	
1 008	
526	
140	
9	
272	
25	
14	
6	
409	
25	
13	
4	

Spolu :	
6 952	
2 167	
433	
897	
1 758	
259	
73	
26	
2 238	
1 944	
78	
5	

Doterajšie výsledky v postihovaní daňových trestných činov  nie sú adekvátne nárastu kriminality, a preto každé odďaľovanie riešenia tohto problému len zvyšuje sebavedomie páchateľov na úkor celej spoločnosti.

Poznatky získané v rámci spolupráce s USA, Francúzskom, SRN, Holandskom, Talianskom a Maďarskom vyústili do spracovania ideových zámerov zriadenia takéhoto útvaru aj v štruktúre daňovej správy Slovenskej republiky.

Vo Francúzsku je zriadená Národná správa daňového vyšetrovania (DNEF), ktorá je súčasťou Generálneho daňového riaditeľstva (DGI), úlohy zabezpečuje cez oblastné úrady až na lokálnu úroveň. Hlavným poslaním je vyhľadávanie, zisťovanie a stíhanie daňových podvodov a podpora daňovej kontroly poskytovaním údajov. V rámci obnovenej bilaterálnej spolupráce je z francúzskej strany prisľúbená pomoc zo zriadením podobného útvaru v Slovenskej republike.

V rámci daňovej správy SRN sú zriadené špeciálne úrady – Finančné úrady pre pátranie a trestné veci, ktoré už majú 50-ročnú tradíciu. Precízne vypracovaný procesný daňový systém, ktorého základom je Daňový súdny poriadok (ďalej len "DSP") s efektívnou prepojenosťou na hmotnoprávne normy  zachováva absolútnu kontinuitu od prvotnej fázy zistenia daňového deliktu až po konečné procesné ukončenie. V DSP  je taxatívne vymedzený postup orgánov Daňového pátrania, Daňových pokút ako aj súčinnostná spolupráca s Finančnou políciou  SRN.  V rámci programu Transform je zo strany  SRN  poskytovaná účinná pomoc pri zriaďovaní útvaru daňového vyšetrovania v štruktúre daňovej správy Slovenskej republiky.

V  USA  je odlišný systém riadenia - daňová  a  colná    správa   splynula   do jedného celku (1990).  Komplexnú správu a kontrolu federálnych daní zastrešuje nezávislá organizácia I.R.S. podliehajúca   priamo   ministrovi   financií.   V  rámci vnútornej štruktúry zohráva významné 

postavenie sekcia trestného daňového vyšetrovania s právomocami a kompetenciami odrážajúcimi vážnosť tohto útvaru, ktorý pracuje spôsobom  blízkym informačným službám. V roku 1995 bola Daňovému riaditeľstvu Slovenskej republiky poskytnutá pomoc vypracovaním  úvodného materiálu pre zriadenie orgánu daňového trestného vyšetrovania.

V Holandsku je súčasťou daňovej správy  FIOD – úrad pre fiškálne informácie a vyšetrovacie služby, zriadený v roku 1945. Vyšetrovací odbor má právo využívať množstvo donucovacích prostriedkov a opatrení podľa Zákonníka o trestnom postupe a všeobecného daňového zákona. V právomoci je zahrnutá aj možnosť zadržania a väzby podozrivých osôb. Vyšetrovanie vedie štátny prokurátor, ale skutočne to vykonáva pracovník FIOD, ktorý je menovaný za asistenta štátneho prokurátora.

V roku 1998 bol v Maďarsku schválený zákon, ktorým sa Daňovému a finančnému  kontrolnému úradu (APEH) rozširujú právomoci o daňové vyšetrovanie, ktoré vykonáva Ústredné kriminálne riaditeľstvo s celoštátnou pôsobnosťou a oblastné vyšetrovacie úrady. V zákone je zakotvená garancia, aby nevznikol dojem kriminalizácie pri kontrole plnenia daňových povinností, preto vyšetrovacia činnosť je dôrazne oddelená od základných funkcií daňových orgánov. Vyšetrovanie sa vykonáva podľa pravidiel trestného konania, pričom sú k dispozícii všetky prostriedky, ktoré prislúchajú iným vyšetrovacím orgánom. 

Vyšetrovací orgán v rámci daňovej správy má zriadený už aj Ukrajina a ďalšie transformujúce sa krajiny.

V rámci prípravy Slovenskej republiky na vstup do európskych štruktúr, je daňová oblasť jednou z kľúčových posudzovaných oblastí. Daňová správa musí prejsť procesom modernizácie, čo znamená aj prispôsobenie jej štruktúry európskemu štandardu, v ktorého funkčnom modeli nechýba útvar kompetentný odhaľovať daňové trestné činy.  

V tomto smere Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky nachádza širokú podporu a pomoc z krajín Európskej únie, pretože v rámci  európskych štruktúr nemôže Slovenská republika pôsobiť ako slabší článok v tejto oblasti. Dôležitosť tohto kroku je zvýraznená aj akceptovaním súboru blueprintov vypracovaných Technickou komisiou DG XXI pre kandidátske krajiny, čím sa daňová správa Slovenskej republiky zaviazala identifikovať rozdiely oproti  štandardom  Európskej únie a vypracovať analýzu potrebných zmien a navrhnúť ich. V rámci týchto rozdielov je práve existencia inštitútu daňového vyšetrovania jedným z kľúčových ukazovateľov, ktorý daňová správa Slovenskej republiky nespĺňa. Nemenej dôležitým dokumentom podporujúcim vytvorenie vyšetrovacieho orgánu v daňovej správe je záverečná Správa Medzinárodného menového fondu z misie uskutočnenej v apríli 2000, ktorá v rámci  odporúčaní navrhuje zriadiť na Daňovom riaditeľstve Slovenskej republiky útvar pre potieranie daňových podvodov, zodpovedný za vyšetrovanie a stíhanie daňových trestných činov (príloha). 

Súčasný stav

Doterajšia prax v odhaľovaní daňových trestných činov  je založená na povinnej súčinnosti daňovej správy pri plnení požiadaviek jednotlivých zložiek Policajného zboru, t.j. Úradu kriminálnej polície, Úradu finančnej polície a Úradu vyšetrovania.

Podľa zákona č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov je úlohou Policajného zboru okrem iného:

-	odhaľovať trestné činy  a zisťovať ich páchateľov,
-	spolupôsobiť pri odhaľovaní daňových únikov a nezákonných finančných operácií,
-	vykonávať vyšetrovanie o trestných činoch,
-	vykonávať pátranie po osobách a veciach.

Pri odhaľovaní daňových únikov a nezákonných finančných operácií má služba kriminálnej polície a služba finančnej polície za účasti správcu dane tieto oprávnenia:

-	vstupovať do každej prevádzkovej budovy, miestnosti a miesta slúžiaceho na podnikanie, ako aj do dopravných prostriedkov slúžiacich na podnikanie,
-	vstupovať do obydlia, ak slúži na podnikanie,
-	nazerať do evidencií, účtovných písomností, listín a iných dokladov, spisov a  záznamov  na technickom nosiči dát, robiť si z nich výpisy, poznámky, kópie, žiadať vydanie týchto vecí.

Pri plnení úloh využívajú policajti oprávnenia podľa zákona č. 171/1993 Z.z. vrátane technických prostriedkov a  dopravných prostriedkov vrátane leteckých.

Z pohľadu správcov daní z  doteraz získaných poznatkov vyplýva, že hlavným prostriedkom získavania informácií o daňovom subjekte pre orgány Policajného zboru je vyžiadanie miestneho zisťovania alebo vyžiadanie daňovej kontroly  so súčasným zabezpečovaním dokladov alebo ich kópií. Takmer vôbec sa nevyužíva oprávnenie policajtov na vstup k daňovému subjektu a vykonávanie ďalších úkonov, na ktoré sú oprávnení za prítomnosti správcu dane. Všeobecne prevláda nedostatok informácií pre výkon daňovej kontroly, často sú požadované kontroly a miestne zisťovania za iným účelom ako je správne určenie daňovej povinnosti. 

Daňové úrady sú značne zaťažované povinnosťami súvisiacimi s plnením poslania daňovej správy ako takej, pričom množstvo dožiadaní toto zaťaženie zvyšuje do tej miery, že nie sú schopné vybavovať dožiadania v požadovaných termínoch. Pri vstupe do subjektu dochádza často k procesným pochybeniam, nakoľko účel zisťovania býva utajený a pri úniku informácií vždy hrozí konflikt. Takýto    postup narušuje  vypracovaný  plán   kontrolnej   činnosti   daňových   úradov   a oddelení   výkonu   kontroly   vybraných   daňových   subjektov   Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky.   Naproti   tomu   správcovia   dane  v súčasnosti evidujú 283  prípadov   nevybavených   žiadostí o  spoluprácu s orgánmi činnými v trestnom konaní, niektoré prípady  sú  v  riešení  už tri roky.  V   prevažnej   väčšine   chýba   spätná   väzba,   čím   sa   znižuje informovanosť a motivácia pracovníkov daňovej správy. V neposlednom rade treba pripomenúť, že správca dane môže použiť len dôkazy získané v rámci daňového konania a dôkazy poskytnuté orgánmi Policajného zboru vtedy, ak prešli súdnym konaním.

Pri svojej činnosti správca dane  využíva oprávnenia podľa zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej len "zákon o správe daní a poplatkov"), a to :

-   v obvode   svojej pôsobnosti   vykonať miestne zisťovanie a vykonať úkony súvisiace so zabezpečením a prepadnutím tovaru a veci, vrátane dopravného prostriedku,
-	vypočuť svedkov,
-	spísať úradný záznam o ústnych podaniach, oznámeniach, urobiť výpisy z vlastných alebo cudzích záznamov,
-	má neobmedzený prístup do každej prevádzkovej budovy, miestnosti, miesta vrátane dopravných prostriedkov, k účtovným písomnostiam, záznamom a informáciám na technických nosičoch dát, vykonať obhliadku veci, vrátane bytu ak slúži na podnikanie, 
-	má právo urobiť alebo využiť výpis alebo kópiu účtovných písomností, záznamov alebo informácií na technických nosičoch dát,
-	má právo overiť totožnosť subjektu ak vykonáva svoju činnosť na verejnom priestranstve alebo na viacerých miestach,
-	má právo zapožičať vyžiadané doklady a iné veci,
-	má právo vykonať predbežné opatrenia, aby subjekt niečo strpel, alebo sa niečoho zdržal,
-	môže požiadať policajné orgány o predvedenie osoby,
-	pri splnení podmienok môže za spolupráce s políciou pozastaviť činnosť,
-	má právo vyžadovať súčinnosť tretích osôb v rozsahu vymedzenom zákonom,
-	v rámci vyhľadávacej činnosti má právo i bez súčinnosti s daňovým subjektom  overovať úplnosť evidencie alebo registrácie daňových subjektov a zisťovať všetky údaje, týkajúce sa ich príjmov, majetkových pomerov a ďalších skutočností rozhodujúcich pre správne vyrubenie a vymáhanie dane,
-	v rámci súčinnosti vyžadovať potrebné informácie od iných orgánov.

Jediným donucovacím prostriedkom, ktorý má správca dane k dispozícii sú pokuty uložené za neplnenie povinností nepeňažnej povahy, čo je však vzhľadom na administratívnu náročnosť nástroj nepružný.

Uvedené oprávnenia môže správca dane používať len v súvislosti s daňovým konaním, ktorého cieľom je správne vyrubenie a vymáhanie daní. Prax ukazuje, že v mnohých prípadoch, hlavne pokiaľ konanie daňových subjektov hraničí s trestnou činnosťou, nemá správca dane dostatok kompetencií ani na objasnenie všetkých skutočností potrebných na vyrubenie dane. Nastáva zdĺhavá a nepružná administrácia s dožiadaním iného správcu dane, prípadne s požiadaním o súčinnosť orgánov Policajného zboru. Kompetencie správcu dane končia vyrubením dane a jej následným vymáhaním, v prípade zistenia skutočností nasvedčujúcich tomu, že bol spáchaný trestný čin je povinný splniť oznamovaciu povinnosť voči orgánom činným v trestnom konaní. Napriek tomu je správca dane i v prípade vyšetrovania naďalej povinný poskytovať súčinnosť, vybavovať dožiadania a inak pomáhať orgánom činným v trestnom konaní pri plnení ich úloh, a to nezriedka i s veľkým časovým odstupom.

Súčinnosť v tomto prípade, na rozdiel od iných subjektov, ktoré majú tiež takúto povinnosť, spočíva vo vykonávaní daňových kontrol, miestnych zisťovaní a iných foriem vstupov do podnikateľských subjektov, za účelom získania dôkazných prostriedkov  a iných informácií potrebných pri objasňovaní podozrení zo spáchania trestných činov.  Daňová správa je vlastne aktívnou   súčasťou   v   plnení   úloh  orgánov    činných v trestnom konaní, pričom postupuje podľa zákona o správe daní a poplatkov, určenom pre plnenie základných funkcií daňových orgánov. Týmto sa daňová kontrola stáva nástrojom represie, všeobecne je ponímaná aj ako určitý druh trestu.

Z dôvodu odstránenia podozrenia z kriminalizácie postupov správcov dane pri kontrole plnenia daňových povinností je bezpodmienečne nutné od tejto činnosti oddeliť úkony súvisiace s odhaľovaním a vyšetrovaním daňových trestných činov.

Návrh ďalšieho postupu 

Cieľom predkladaného zámeru je jednak urýchliť, zjednodušiť a zefektívniť odhaľovanie daňových trestných činov, ktoré doteraz vykonávajú rôzne útvary Policajného zboru, ako aj prispôsobiť štruktúru daňovej správy  európskemu štandardu a odbúrať tak ďalší nedostatok v rámci prípravy Slovenskej republiky na vstup do Európskej únie.

Za tým účelom navrhujeme, aby bol v štruktúre daňovej správy zriadený útvar, v ktorého kompetencii by bolo odhaľovanie daňových trestných činov, a aby tento útvar pôsobil pod názvom „Daňová polícia“ v súlade s pomenovaním podobných útvarov v iných rezortoch. (napr. Železničná polícia, Vojenská polícia). 

Týmto opatrením by zostala zachovaná kontinuita daňového konania a odhaľovania v prípadoch podozrenia zo spáchania trestného činu v oblasti daňovej  v rámci jedného orgánu (daňovej správy), bez nutnosti zdĺhavej administrácie medzi rôznymi rezortmi. Zvýšila by sa operatívnosť pri dokumentácii jednotlivých prípadov v  súčinnosti so správcom dane, resp. kontrolórom.

Súčasne by bola činnosť daňovej kontroly zameranej na správne určenie základu dane zbavená povinnosti byť súčasťou represie v rámci trestného konania, alebo plniť niektoré úlohy pred začatím trestného stíhania, nakoľko by táto činnosť bola zverená osobitnému orgánu v rámci daňovej správy.

Pokiaľ je podľa zákona o Policajnom zbore jeho úlohou  spolupôsobiť pri odhaľovaní daňových únikov, nie je zatiaľ hlavný nositeľ tejto úlohy definovaný a mal by to byť predovšetkým orgán v štruktúre daňovej správy, čo je vlastne predmetom tohto zámeru.

Podstatná časť zamestnancov Daňovej polície by v prípravnej fáze absolvovala špeciálny kurz na Policajnej akadémii v Bratislave na získanie znalostí potrebných pre plnenie úloh útvaru. Toto vzdelávanie bude založené na báze bilaterálnej dohody, na základe ktorej bude Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky uhrádzať tejto inštitúcii náklady spojené  s poskytovaním služieb. Týmto spôsobom bude zabezpečené, aby kvalifikovaní odborníci v oblasti daní a účtovníctva získali potrebné vzdelanie na výkon funkcií v zriaďovanom útvare.

Zriadenie Daňovej polície v štruktúre daňovej správy Slovenskej republiky odstráni doterajšiu prax v odhaľovaní a dokumentovaní trestnej činnosti v oblasti daní  orgánmi Policajného zboru – služba kriminálnej polície  a služba finančnej polície, pričom pre nedostatok kompetencií je navyše nutná súčinnosť správcu dane. Disponovanie takýmto represívnym orgánom prispeje k zvýšeniu autority daňovej správy v očiach verejnosti, pričom bude schopná sama sa vysporiadať aj s trestnou činnosťou z radov vlastných pracovníkov.

1.  Predpokladané  úlohy

V rámci svojej činnosti by Daňová polícia  plnila tieto úlohy :

1.1    odhaľovanie  podozrení z trestnej činnosti
1.2    spravodajstvo – získavanie, zhromažďovanie a uchovávanie informácií
1.3    pomoc pri zabezpečovaní dôkazov v daňovom konaní
1.4	odhaľovanie prípadov korupcie v daňovej správe a iných prejavov nečestnosti
1.5    zabezpečovanie spolupráce s orgánmi Policajného zboru a colným orgánom
1.6	zabezpečovanie spolupráce s príslušnými zložkami v zahraničí
1.7	plnenie úloh v rámci prevencie kriminality
1.8	ochrana pracovníkov daňovej správy pri plnení úloh.

Plnenie týchto úloh je potrebné vnímať ako cieľový stav, pričom pri  zriaďovaní Daňovej polície bude nutné zachovať postupnosť krokov pri jej vybavení príslušnými právomocami a kompetenciami, pri personálnom obsadzovaní kvalifikovanými pracovníkmi, pri materiálnom vybavení tak, aby nebola  narušená kontinuita v odhaľovaní a postihu trestných činov v dôsledku nepripravenosti plniť úlohy v jednotlivých fázach.

Z hľadiska náročnosti úloh spojených zo zriaďovaním Daňovej polície je potrebné, aby bol celý proces rozdelený na tri etapy,  prvá so začiatkom v roku 2001:

1. etapa r. 2001 –  príprava legislatívnych úprav a ich schválenie podľa postupu na predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky a  Národnej rady Slovenskej republiky,

2. etapa r. 2002   –   výber a príprava zamestnancov a postupný nábeh činností,

3. etapa r. 2003 – doplnenie predpokladaného stavu zamestnancov, od r. 2004 plná funkčnosť útvaru.

Bude preto nevyhnutné zabezpečiť, aby v prechodnom období, t.j. zriaďovania Daňovej polície až do dosiahnutia jej plnej funkčnosti, úlohy v odhaľovaní daňových trestných činov naďalej vykonávali príslušné orgány Policajného zboru na základe spolupráce s jednotlivým zložkami Daňovej polície a v súčinnosti so správcami dane.

2.  Okruhy  pôsobnosti

Pokiaľ sa hovorí o odhaľovaní daňových trestných činov, má sa na mysli najmä naplnenie skutkovej podstaty týchto trestných činov v zmysle Trestného zákona :

-	skresľovanie údajov hospodárskej a obchodnej evidencie,
-	skrátenie dane a poistného,
-	neodvedenie dane a poistného,
-	nezaplatenie dane,
-	podvod ( v súvislosti s neoprávneným nárokom nadmerného odpočtu dane z pridanej hodnoty),
-	prijímanie úplatku alebo inej nenáležitej výhody,
-	podplácanie,
-	nepriama korupcia,
-	ohrozenie obchodného tajomstva, bankového tajomstva alebo daňového tajomstva,

pričom pri spáchaní niektorého z uvedených trestných činov v súbehu so spáchaním iného trestného činu by boli kompetentné konať orgány Policajného zboru Slovenskej republiky.

Týmto spôsobom určené kompetencie útvaru ohraničujú jeho pôsobnosť len na trestnú činnosť v oblasti daní, a v oblasti korupcie zameranie len na správanie sa zamestnancov daňovej správy.

Presunom týchto kompetencií by sa útvarom Policajného zboru zväčšil priestor pri odhaľovaní a vyšetrovaní ostatných trestných činov v ekonomickej oblasti, vrátane nezákonných finančných operácií, legalizácie príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti a najmä trestných činov páchaných organizovanou formou.

V tejto súvislosti by bolo vhodné upraviť oprávnenia zložiek Policajného zboru Slovenskej republiky v tom smere, aby sa ich vstup do podnikateľských subjektov nepodmieňoval prítomnosťou správcu dane. 

Uvedeným opatrením by sa zvýšila operatívnosť v konaní orgánov Policajného zboru Slovenskej republiky a na druhej strane by sa zabránilo pôsobeniu správcov daní v trestnom konaní.

Súčinnosť daňovej správy s orgánmi Policajného zboru pri odhaľovaní trestných činov by zabezpečovala Daňová polícia.

3.  Právomoci  a  kompetencie

Nevyhnutným predpokladom zabezpečenia úloh, ktoré by mala Daňová polícia plniť je, aby pokiaľ ide o trestné činy spáchané v súvislosti s porušením daňových predpisov mala postavenie orgánu činného v trestnom konaní, ako Policajný orgán  aby pri svojej činnosti postupoval primerane v zmysle ustanovení Trestného poriadku. Za tým účelom sa navrhuje zriadiť v tomto útvare zložku, ktorá by mala rovnaké postavenie ako policajný orgán s nasledovnými oprávneniami:

-	požadovať vysvetlenie,
-	zisťovať totožnosť osôb,
-	zaistiť osobu a odovzdať ju príslušnému orgánu,
-	zaistiť  veci,
-	vykonať osobnú prehliadku a prehliadku batožiny,
-	zastaviť a prehliadať dopravný prostriedok,
-	vstupovať do objektov slúžiacich na podnikanie vrátane bytu, ak slúži na tento účel a vykonať prehliadku,
-	v prípade potreby použiť donucovacie prostriedky:
-  silu,
-  chemické prostriedky a elektrické paralyzátory,
-  putá,
-	právo nosiť zbraň,
-	použiť informačno – technické prostriedky za určitých podmienok,
-	použiť prostriedky operatívno – pátracej činnosti,
-	získavať a vyhodnocovať informácie aj utajovaným spôsobom,
-	požadovať súčinnosť jednotlivých útvarov Policajného zboru.

Právomoci  a  kompetencie navrhovaného útvaru budú podrobne upravené v návrhu osobitného zákona.

4.  Organizácia

V organizačnej štruktúre daňovej správy by Daňová polícia podliehala priamo generálnemu riaditeľovi Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky. Tento útvar  by bol dislokovaný  maximálne v troch lokalitách – Banská Bystrica, Bratislava, Košice z hľadiska zabezpečenia operatívnosti pri plnení úloh.

Návrh základnej schémy zohľadňuje základné činnosti Daňovej polície, pričom skupiny predstavujú dislokované pracoviská. Podrobná organizačná štruktúra so zohľadnením aj ďalších činností potrebných pre funkčnosť útvaru bude vypracovaná v ďalšej etape, po schválení navrhovanej koncepcie. Určenie organizačnej štruktúry útvaru bude v právomoci generálneho riaditeľa DR SR. V schéme nie sú zatiaľ vyznačené väzby medzi jednotlivými oddeleniami a okolím vyjadrujúce súčinnosť zložiek navzájom, súčinnosť so správcami dane a súčinnosť s inými orgánmi činnými v trestnom konaní. Dá sa predpokladať, že organizačná štruktúra sa bude vo fáze budovania útvaru meniť tak, aby plne zodpovedala potrebám z hľadiska jeho riadenia a funkčnosti.

Návrh základnej schémy: 

		Generálny riaditeľ  DR SR			
						
		Riaditeľ útvaru pre odhaľovanie trestných činov		Jednotka pre odhaľovanie trestnej činnosti vo vnútri daňovej správy	

											
Odbor pátrania		Odbor 
informatiky					

Oddelenie získavania a zhromažďovania informácií

Oddelenie pátrania		1. skupina		

Oddelenie spracovania informácií a analýz

			2. skupina		

Oddelenie pre vnútornú a vonkajšiu komunikáciu

			3. skupina		
					
Oddelenie odhaľovania				
					
			1. skupina		

			2. skupina		

			3. skupina		

Uvedená schéma zohľadňuje základné činnosti  Daňovej polície, pričom skupiny predstavujú dislokované pracoviská. Podrobná organizačná štruktúra so zohľadnením aj ďalších činností potrebných pre funkčnosť útvaru bude vypracovaná v ďalšej etape, po schválení navrhovanej koncepcie. Určenie organizačnej štruktúry útvaru bude v právomoci generálneho riaditeľa Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky. V schéme nie sú zatiaľ vyznačené väzby medzi jednotlivými oddeleniami a okolím vyjadrujúce súčinnosť zložiek navzájom, súčinnosť so správcami dane a súčinnosť s inými orgánmi činnými v trestnom konaní. Dá sa predpokladať, že organizačná štruktúra sa bude vo fáze budovania útvaru meniť tak, aby plne zodpovedala potrebám z hľadiska jeho riadenia a funkčnosti.

5.	Predpokladané legislatívne úpravy

Pre pôsobenie Daňovej polície v štruktúre Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky je potrebné v prvom rade v zákone o daňových orgánoch zaradiť medzi činnosti, ktoré Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky vykonáva aj odhaľovanie podozrení z daňových trestných činov,  a zároveň v ňom vymedziť práva, kompetencie a pôsobnosť Daňovej polície.

V nadväznosti na to je potrebné vykonať úpravy v § 12 ods. 2 Trestného poriadku v tom zmysle, aby Daňová polícia vo veciach týkajúcich sa daňových trestných činov mala rovnaké postavenie ako poverené orgány Policajného zboru, t.j. postavenie orgánu činného v trestnom konaní.  Pritom sa použije odkaz na zákon o daňových orgánoch. Týmito opatreniami by bolo zabezpečené, aby orgány činné v trestnom konaní zaradené v štruktúre daňovej správy postupovali v zmysle ustanovení Trestného poriadku. 

Pre  zabezpečenie práva na zastavenie a prehliadku motorového vozidla je potrebná príslušná úprava aj v zákone č. 315/1996 Z.z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov.

V zákone č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov je potrebné vykonať úpravy v § 72a v tom zmysle, že zriadením navrhovaného útvaru v štruktúre daňovej správy nebude potrebné, aby v zmysle odseku 1 minister financií žiadal ministra vnútra o to, aby služba finančnej polície plnila úlohy súvisiace s odhaľovaním daňových únikov.

6.  Etapy  realizácie  a  finančné  zabezpečenie

Pre postupnú realizáciu uvedených krokov fázovaných v časovom horizonte rokov 2002 až 2003 je potrebné zabezpečiť finančné prostriedky  na komplexné vybudovanie tohto útvaru. Jeho funkčnosť je determinovaná nasledujúcimi činnosťami,  ktoré výraznou mierou participujú na kvalite, efektívnosti práce, prínosoch pre daňovú správu a štát, ako aj na uznaní tohto potrebného inštitútu verejnosťou. 

Ide o nasledovné činnosti :

-	kvalifikovaní zamestnanci náležite vyškolení a v dostatočnom počte,
-	vybavení náležitými právomocami pre výkon práce,
-	komplexne materiálne vybavení po všetkých stránkach,
-	vhodne rozmiestnení z hľadiska operatívnej činnosti v stanovených regiónoch.

              Samotné zriadenie Daňovej polície sa navrhuje rozložiť do troch základných etáp, ktoré priamo na seba nadväzujú a zahrňujú v sebe celý proces prípravných prác cez postupné budovanie jednotlivých štrukturálnych zložiek tohoto útvaru až po dosiahnutie plnej funkčnosti s potrebnými komplexnými právomocami, vybavením, zodpovedajúcou vzdelanostnou štruktúrou, potrebným vyškolením jednotlivých skupín, zodpovedajúcim ohodnotením a potrebnou podporou štátu na ich činnosť.

Ide o dlhodobý proces v rozpätí 3 - 4 rokov viažuci na seba široký okruh prác.
     
V I. etape v roku  2001 po odsúhlasení ideového zámeru tak, ako je predložený, bude potrebné vytvoriť pracovnú skupinu zo zamestnancov daňovej správy a prizvaných expertov, ktorí by vypracovali základný dokument zahrňujúci jednotlivé kroky prípravných prác s jasným definovaním priorít nevyhnutných pre zriadenie útvaru. Pôjde o definíciu základných požiadaviek na vzdelanostnú štruktúru, primeraný počet zamestnancov potrebných na realizáciu prvých krokov, umiestnenie z hľadiska priestorov, potreba zmien v legislatíve v priamej väzbe na skutočnú funkčnosť tohto útvaru, definovanie okruhov nevyhnutnej spolupráce vo fáze prípravy s colnou správou, policajným prezídiom – ministerstvo vnútra, finančnou políciou, prokuratúrou, súdnictvom, kriminálnou políciou a pod. Prípravné práce na kompetenčnom zákone zastrešujúcim celú činnosť tohto útvaru. Definovanie potrieb pri zaškolení zamestnanci na Policajnej akadémii Ministerstva vnútra Slovenskej republiky v Bratislave, ktorí budú prijímaní postupne na základe výberového konania. Zároveň vypracovanie študijného plánu na 6 – 7 mesačný kurz v priamej väzbe na potreby tej ktorej skupiny zamestnancov tohto útvaru spolu so zástupcami Policajnej akadémie ministerstva vnútra. Ďalším krokom je kvantifikácia výšky finančných prostriedkov nevyhnutne potrebných pre realizáciu zámeru bez otrasov a improvizácií. Definícia väzieb na informačné technológie iných inštitúcií z hľadiska dostupnosti k potrebným informáciám, ako aj prvotnej vybavenosti potrebnej pre hladký priebeh prípravných prác. Postupnou realizáciou prípravných prác vystúpia do popredia ďalšie problémy, ktoré budú vyžadovať systémový prístup k ich riešeniu s potrebou konvergencie s predstavami zakotvenými v ideovom zámere a samotnej funkčnosti tohto útvaru.

Táto fáza prípravy je najdôležitejšou etapou celého procesu, vyžadujúcou maximálne nasadenie, odbornú erudovanosť, analytický spôsob myslenia, predvídavosť a dostatočný časový priestor bez stresov a stanovovania nereálnych termínov otvárajúcich priestor pre chybovosť v rozhodnutiach a unikaní detailov, ktoré môžu v budúcnosti značne skomplikovať celú činnosť útvaru a podobne.

Kvalitne spracované podkladové materiály v základnom dokumente otvárajú priestor k úspešnej realizáciu celého zámeru. 

Na uvedenú prácu je potrebné vyčleniť a z časti prijať cca 10 – 15 zamestnancov. Po vypracovaní a schválení dokumentu môžu byť prijatí ďalší zamestnanci, keď budú vytvorené potrebné materiálno technické podmienky. Títo by mohli absolvovať predpísaný kurz na Policajnej akadémii ministerstva vnútra v špeciálnom kurze pre zamestnancov tohto útvaru podľa zaradenia v štruktúre. Stali by sa základom, kde by sa postupne rozbiehali jednotlivé aktivity činností útvaru podľa potrieb a determinovaných kapacít.

    II. etapa rok 2002 – príprava výkonných zamestnancov Daňovej polície pre plnenie jeho jednotlivých funkcií. V tejto fáze pôjde o výber, teoretickú a praktickú prípravu zamestnancov útvaru na základe vypracovaného študijného plánu v rámci projektu. 

 III. etapa rok 2003 – je charakterizovaná začatím činnosti Daňovej polície ako orgánu činného v trestnom konaní. Zároveň sa v tejto etape uvažuje s výberom a prípravou ďalších zamestnancov útvaru tak, aby sa naplnili ich predpokladané počty.

Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky Banská Bystrica vypracovalo postup budovania tohto inštitútu nasledovne s predbežným odhadom nevyhnutných nákladov potrebných za každý uvedený rok:

Rok 2002 prijatie 75 zamestnancov, 29,7  mil. Sk
Rok 2003 prijatie 50 zamestnancov, 57,7  mil. Sk.

	Celkové predbežné náklady na vybudovanie Daňovej polície v rokoch 2001 – 2003 (tri roky predstavujú cca  49,4 mil. Sk).  Celková predbežná potreba zahrňuje percentuálny rast miezd, výšku odvodov v jednotlivých rokoch do poisťovní a odvod do sociálneho fondu. Potreba odráža odhadovanú nevyhnutnú výšku finančných prostriedkov, v ktorej sú zahrnuté mzdy a odvody do poisťovní, vybavenie kancelárií nábytkom a výpočtovou technikou, náklady na školenie zamestnancov, prevádzkové náklady útvaru, technické vybavenie (automobily, zvláštna technika) a náklady na obstaranie budov.                                                 

Z á v e r :

Základným predpokladom pre realizáciu navrhovaného riešenia je schválenie „Ideového zámeru na zriadenie útvaru odhaľovania podozrení z daňových trestných činov v štruktúre daňovej správy Slovenskej republiky“ vládou Slovenskej republiky. Za týmto účelom bolo potrebné vypracovať  dokument tak, aby objektívne zhodnotil súčasný stav, zdôvodnil potrebu realizácie navrhovaného postupu a načrtol postupnosť krokov s uvedením potrebných legislatívnych úprav a finančného zabezpečenia.

Na základe takto schváleného dokumentu bude možné vypracovať konkrétne znenie návrhu zákona určujúceho kompetencie zriaďovaného útvaru, ako aj návrhy na úpravu ďalších s tým súvisiacich zákonov, a po ich schválení  Národnou radou Slovenskej republiky bude ďalšou úlohou personálne obsadenie útvaru podľa základnej štruktúry tak, aby jeho riadiaci aparát bol schopný realizovať dobudovanie útvaru po stránke personálnej a materiálneho - technického vybavenia.

Nevyhnutným predpokladom pre plnenie úloh, ktorými je daňová správa poverená je, aby bola vybavená potrebnými právomocami a kompetenciami  a disponovala aj dostatočnou autonómiou, ktorá by zaručovala rozhodovanie bez vonkajších vplyvov. Navrhované riešenie je ďalším krokom k naplneniu týchto predpokladov a bolo by dôkazom záujmu štátu na likvidácii daňových trestných činov  a na potrestaní ich páchateľov, čo je plne v súlade s Vyhlásením o hospodárskej politike pre účely Staff monitored program, schválenom uznesením vlády Slovenskej republiky č. 273 zo dňa 28. marca 2001, ktoré obsahuje konkrétne zámery hospodárskej politiky vlády pre obdobie nasledujúcich 12 mesiacov a základné smery hospodárskej politiky v ďalšom období. Dokument predstavuje jeden zo základných nástrojov pre hodnotenie toho ako vláda Slovenskej republiky plní svoje zámery v hospodárskej politike. Zverejnením dokumentu bude mať možnosť hodnotiť tieto zámery domáca a medzinárodná odborná i laická verejnosť, vrátane finančných trhov. 

Podľa bodu 18. citovaného vyhlásenia bude vláda Slovenskej republiky v roku 2001 pokračovať v komplexnej reforme daňovej správy, kde sa okrem iného zaväzuje vytvoriť predpoklady pre zriadenie útvaru na odhaľovanie a vyšetrovanie daňových trestných činov, čím posilní právomoci daňovej správy pri odhaľovaní daňových únikov a pri vyšetrovaní daňových podvodov. Podľa uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 273/2001 a jeho prílohy č. 2 je stanovený termín na predloženie legislatívnych úprav na zriadenie útvaru odhaľovania daňových trestných činov na august 2001.

      Príloha 
Súhrn  odporúčaní   Medzinárodného menového fondu

Hlavné odporúčania v každej kapitole správy sú zhrnuté nižšie:

Organizácia a riadenie

•	Novo navrhnúť organizačnú štruktúru Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky podľa funkcií (účtovanie príjmov a kontrola platieb, kontrola (audit), vymáhanie platieb, záležitosti právnych predpisov a odvolania a služby daňovníkom) a do každej funkcie menovať silných a kvalifikovaných riaditeľov.

•	Zriadiť formálny – a samostatný – ústredný úrad venovaný výhradne úlohám riadenia na vysokej úrovni4. Zabezpečiť právne postavenie krajským úradom v každom kraji krajiny a organizovať ich podľa funkcií.

•	Stanoviť jasné oddelenie povinností ministerstva financií, ktoré by sa malo zamerať na formulovanie daňovej politiky a povinností Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky, ktoré by malo byť zodpovedné za všetky aspekty správy daní.

•	Poskytnúť väčšiu autonómiu Daňovému riaditeľstvu Slovenskej republiky na riadenie svojich úkonov, správu a výklad rôznych zákonov.

•	Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky by malo pripraviť svoj strategický plán na rok 2001 a ďalšie roky so zreteľom na modernizáciu slovenskej správy daní a pripojenia sa k Európskej únii. Pri tejto príprave by malo Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky podporovať zmysel pre vlastníctvo procesu modernizácie.

•	Ministerstvo financií by malo aktívne zaangažovať Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky na všetkých prípravách a diskusiách o modifikácii zákonov, ktoré budú mať priamy dopad na prácu správy daní.

•	Prehodnotiť navrhovaný presun zodpovednosti za správu domácich spotrebných daní na colné orgány; konzultovať s Európskou úniou so zreteľom na zachovanie tejto funkcie v rámci Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky.

Kontroly daňovníkov

•	Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky zriadi sekciu a stanoví personál na ústredí, ktorí budú zodpovední za plánovanie, koordináciu, kontrolu a monitorovanie všetkých aktivít kontrol daňovníkov.

•	Úlohy a povinnosti sekcie kontroly na Daňovom riaditeľstve Slovenskej republiky sa majú stanoviť podrobne, zdôrazňujúc jej aktívny charakter.

•	Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky zaháji prípravu celoštátneho plánu kontrol a s tým súvisiacich ročných stratégií kontrol.

4 Aby sa posilnili funkcie ústredia, úrovne personálu ústredia by mali narásť na približne päť až desať percent celkového personálu Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky.

•	Dôraz programu kontrol sa presunie z komplexných kontrol na rozličné jednotlivé dane alebo kontroly zamerané na jednu záležitosť a zvýšené kontroly DPH.

•	Pripravia sa časové normy pre každú kategóriu vykonaného auditu a tieto normy sa budú aplikovať a budú sa monitorovať na podporu efektívnejšieho využitia zdrojov na kontrolu.

•	Sekcia kontrol pripraví postupy a vzdelávacie programy na podporu zavedenia moderných techník kontroly a na podporu analytickejšieho prístupu ku kontrolám.

•	Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky zriadi sekciu na vyšetrovanie a boj proti podvodom.

•	Prax predpisovania povinných kontrol v právnych predpisoch sa zastaví, takže takéto kontroly sa môžu ponechať na rozhodnutie daňového odboru.

Riadenie vratiek dane z pridanej hodnoty

•	V rámci sekcie kontrol Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky sa zriadi odbor, ktorý bude zodpovedný za všetky aspekty overovania a schvaľovania nárokov na vratky.

•	Odbor pre vratky sa podujme na vyčerpávajúce štúdie, aby sa presne určil podiel vratiek dane z pridanej hodnoty, ktoré sa môžu priradiť ku každému z faktorov, ktoré môžu viesť k vratkám dane z pridanej hodnoty a k rizikám na strane príjmov spojenými s každým z nich.

•	Pripraví sa program na overovanie a schvaľovanie nárokov na vratky dane z pridanej hodnoty na základe kategorizácie žiadateľov o vratky podľa ich spoľahlivosti pre daňové účely, vytvárajúc profil (prierez) žiadateľov a výberové kritériá a využívajúce kontroly pred aj po schválení.

•	Založia sa systémy a postupy na potvrdenie, u colnej správy, súm dane z pridanej hodnoty, ktoré daňovníci prehlasujú, že zaplatili v súvislosti s dovozmi.

•	Pripravia sa profily (prierezy) priemyselných odvetví, školenia v používaní techník a postupov výberu na podporu analytickejšieho prístupu ku kontrolám vratiek.

•	Pripravia sa normy na kontroly vratiek v teréne aj overovanie „od stola“ a podporí sa používanie týchto noriem na všetkých úradoch.

•	Zvedie sa štandardný formulár, ktorý majú používať okresné daňové úrady na hlásenie mesačných aktivít v rámci kontrol vratiek a výsledkov programu vratiek dane z pridanej hodnoty.

•	Objasní a oznámi sa zamestnancom daňových úradov rovnováha, ktorá by mala existovať medzi uľahčením procesu vrátenia a presadzovaním ich zodpovednosti na ochranu príjmov.

Vymáhanie výberov

Úvod

Poslaním daňovej správy je slúžiť záujmom štátu a verejnosti hospodárnym a efektívnym výberom príjmov, správnou aplikáciou zákonov pri dodržaní podmienky spravodlivosti a zároveň svojim konaním uľahčiť daňovým subjektom proces dobrovoľného plnenia ich povinností. Najhospodárnejším spôsobom výberu daní je dobrovoľná zhoda daňových subjektov s dodržiavaním daňových zákonov. 
	
Aby daňová  správa Slovenskej republiky zabezpečila v budúcnosti všetky atribúty jej poslania, bude potrebné v prvom rade posilniť jej kompetencie,  zabezpečiť adekvátne financovanie jej prevádzky a rozvoja, modernizovať pracovné postupy, rozvíjať a modernizovať daňový informačný systém a v neposlednom rade  vytvárať vhodné pracovné prostredie a zároveň implementovať ďalšie zmeny  spĺňajúce požiadavky Európskej únie kladené na daňovú správu krajiny uchádzajúcej sa o vstup do  Európskej únie. Pôjde najmä o vzdelávanie  zamestnancov a  vytvorenie podmienok pre automatizovanú výmenu informácii.

Zabezpečenie všetkých úloh si vyžiada značné finančné zdroje, predovšetkým na rozvoj informačných technológií vo všetkých oblastiach daňovej správy. Finančné zdroje budú nevyhnutné na zabezpečenie aj ďalších činností daňovej správy, a to vzdelávanie zamestnancov, poskytovanie informácií pre verejnosť (napr. bezplatné telefónne linky, vydávanie brožúr, letákov), rozšírenie pôsobnosti daňovej správy o oblasti odhaľovania podozrení z daňových trestných činov.
	
Návrh na reformu daňovej správy bol vypracovaný na základe skúseností a poznatkov získaných v správe daní s prihliadnutím na odporúčania Medzinárodného menového fondu uvedené v správe z misie „Stratégia na zlepšenie správy daní“. Ďalším významným podkladom na spracovanie  materiálu bol súbor tzv. jedenástich fiškálnych  blueprintov, ktorý spracoval Technicko-poradenský  výbor komisie EÚ DG XXI., určený ako štandardy pre daňovú správu pôsobiacu v podmienkach Európskej únie.

Cieľ

Strategickým cieľom reformy daňovej správy je pretransformovať existujúcu daňovú správu Slovenskej republiky na modernú daňovú správu, ktorá zabezpečí efektívnejší výber daní, zvýši účinnosť vymáhania daňových nedoplatkov, dodržuje podmienky spravodlivosti, svojím konaním uľahčuje daňovým subjektom dobrovoľné plnenie ich daňových záväzkov a zároveň vytvára podmienky pre efektívny systém manažmentu ľudských zdrojov a tak zabezpečí zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu.  Ďalším cieľom daňovej reformy je modernizácia postupov daňovej správy,  ktorá bude zodpovedať kritériám požadovaných Európskou úniou,  štandardom jej odporúčaní a bude schopná fungovať v rámci jednotného trhu Európskej únie. Pre dosiahnutie tohto cieľa bude v prvom rade potrebné dosiahnuť zmenu postavenia daňovej správy Slovenskej republiky, t.j.  zabezpečiť jej adekvátnu autonómiu a zároveň vytvoriť funkčný model riadenia, a tak vytvoriť podmienky na splnenie všetkých cieľov v horizonte roku 2003. 

	Reforma daňovej správy je rozsiahly projekt, ktorý sa dotkne všetkých činností daňovej správy a zároveň predpokladá rozšírenie jej pôsobnosti v  odhaľovaní podozrení z daňových trestných činov, ale aj korupcie v radoch zamestnancov daňovej správy. Výsledkom reformy má byť zvýšenie dobrovoľného plnenia daňových povinností daňovými subjektami, a tým zvýšenie výberu príjmov a zároveň aj prispôsobenie sa daňovej správy Slovenskej republiky podmienkam Európskej únie, t.j. príprava na vstup Slovenskej republiky do Európskej únie. 

Z tohto dôvodu je potrebné reformu daňovej správy rozdeliť do niekoľkých oblastí  a časových horizontov s aspektom na určenie priorít. Projekt reformy s ohľadom na vyššie uvedené je rozdelený do štrnástich častí, pričom ich poradie neznamená ich prioritu.

I.	Adekvátna  autonómia daňovej správy
II.	Funkčný model riadenia daňovej správy
III.	Podpora dobrovoľného plnenia daňových povinností
IV.	Vymáhanie daňových nedoplatkov
V.	Daňová kontrola 
VI.	Vytvorenie útvaru odhaľovania podozrení z daňových trestných činov v štruktúre daňovej  správy 
VII.	Vytvorenie daňového úradu pre spravovanie veľkých daňových subjektov
VIII.	Manažment ľudských zdrojov
IX.	Vzdelávanie zamestnancov  
X.	Administratívna spolupráca a vzájomná pomoc s orgánmi  členských štátov EÚ
XI.	Informačné technológie
XII.	Zabezpečenie úloh  v rámci prípravy na vstup SR do  EÚ v oblastí daňovej správy
XIII.	Legislatívna podpora reformy
XIV.	Financovanie projektu 

I.	Adekvátna autonómia daňovej správy

Z hľadiska funkcie má daňová správa každej krajiny splniť požiadavku vysokej stability, ktorá musí byť dodržaná bez ohľadu na aktuálne politické zmeny, ktoré sa môžu vo vládach jednotlivých  krajín uskutočniť. Autonómia daňovej správy je preto považovaná za základný element  jej fungovania, v rámci ktorej je spôsobilá robiť vlastné rozhodnutia a niesť zodpovednosť za svoje úlohy.

Pri určovaní orgánov štátnej správy v oblasti daní je potrebné riadiť sa kritériom funkcie orgánu, resp. orgánov a následne organizačným kritériom a ich oprávnením na výkon určitej činnosti. Výkon orgánov štátnej správy v organizačnej a riadiacej činnosti je spojený s realizačnou činnosťou, v tomto prípade aplikáciou daňových predpisov. Pritom aplikácia druhu práva nie je určujúcim kritériom pre štruktúru orgánov vo všeobecnosti.

Zámer

	Výkon štátnej správy v modernej spoločnosti si vyžaduje rýchlejšie a operatívnejšie reagovanie na vznikajúce potreby a tiež pružné riešenie vzniknutých problémov. Z uvedených dôvodov je potrebné  zvýšiť autonómiu daňovej správy pri zabezpečení vlastných optimálnych postupov a strategického plánovania na dosiahnutie cieľa, ktorým je zabezpečenie príjmov do štátneho rozpočtu. Základom realizácie je autonómia daňovej správy vo veciach financovania daňovej správy, rozhodovaní o spôsoboch výkonu správy vo veciach aplikácie procesného a hmotnoprávnych daňových zákonov, komunikácie s ústrednými orgánmi štátnej správy a komunikácie so zahraničnými daňovými správami.

	Pre adekvátne naplnenie požiadavky autonómie daňovej správy bude potrebné legislatívnou úpravou zákona č. 150/2001 Z. z. o daňových orgánoch a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 440/2000 Z.z. o správach finančnej kontroly dosiahnuť ďalšiu zmenu postavenia daňovej správy tak, aby bola spôsobilá spravovať daňový systém, definovať a implementovať vlastnú funkčnú daňovú politiku v oblasti správy a kontroly daní a dosiahla tak zlepšenie výberu príjmov.

Prijatím zákona o daňových orgánoch došlo v tomto smere k výraznej zmene v tom, že pokiaľ podľa zákona č. 254/1993 Z.z. o územných finančných orgánoch v znení neskorších predpisov bola Ministerstvu financií Slovenskej republiky zverená právomoc riadiť DR SR a určovať jeho vnútornú štruktúru, zákon č. 150/2001 Z.z. o daňových orgánoch stanovuje, že za činnosť daňových orgánov zodpovedá ministrovi financií Slovenskej republiky generálny riaditeľ Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky, ktorému bola zároveň daná právomoc navrhovať jeho vnútornú organizáciu .

Okrem uvedenej zmeny zákon o daňových orgánoch zveruje Daňovému riaditeľstvu Slovenskej republiky zodpovednosť za jednotnú aplikáciu osobitných predpisov (zákonov týkajúcich sa daní) a dáva mu možnosť navrhovať ich zmeny. Túto úpravu možno považovať za čiastočný posun v postavení Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky, nie je však celkom v súlade s odporúčaniami obsiahnutými v „Záverečnej správe o audite súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti“, na základe ktorých medzi činnosti, ktoré by bolo účelné preniesť na podriadené orgány patrí napr. aproximácia daňovej legislatívy s Európskou úniou, príprava daňových zákonov a korešpondencie s daňovníkmi.

II.	Funkčný model riadenia  daňovej správy

Reforma daňovej správy, posilnenie jej právomocí, rozšírenie činností a zároveň požiadavky na efektívne zabezpečenie všetkých úloh, ktoré daňová správa Slovenskej republiky vykonáva v rámci svojich kompetencií, ako aj úloh, ktoré bude plniť po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie, vyžaduje zmeny v organizácii riadenia daňovej správy

Zámer

Cieľovým stavom je, aby ústredie daňovej správy dosiahlo európsku úroveň,  aby zabezpečovalo úlohy súvisiace predovšetkým so zameraním na spracovávanie stratégii, plánovanie činností daňovej správy, analytickú činnosť, metodickú a koncepčnú činnosť. Za tým účelom je potrebné preniesť niektoré kompetencie na pracoviská ústredia, ako napr. riadenie daňových úradov v regióne, rozhodovanie o opravných prostriedkoch. Realizácia úlohy si vyžiada rozhodnutie o ďalšom formovaní modelu riadenia a zároveň predpokladá redukciu daňových úradov. 

1.	V záujme uvedeného bude potrebné vytvoriť nasledovný model usporiadania daňovej správy:
a)	dobudovať samostatné ústredie daňovej správy, ktoré bude  zodpovedné najmä  za: 
-	strategické plánovanie činností  daňovej správy,
-	plánovanie a riadenie  operácií v  správe daní v Slovenskej republike,
-	vykonávanie jednotnej metodiky pri  aplikácii daňových zákonov a zákona o  účtovníctve,
-	kontrolu používania určených postupov pre všetky činnosti daňovej správy,
-	analytickú činnosť,
-	vykonávanie vnútornej kontroly,
b) pracovisko ústredia zamerať najmä na :
-	riadenie a koordináciu  činností daňových úradov,
-	vydávanie druhostupňových rozhodnutí,
-	realizáciu úloh určených ústredím.

2. Pre zabezpečenie zefektívnenia výberu daní, zvýšenia úrovne riadenia, zníženia počtu riadiacich pracovníkov a obslužného personálu, je potrebné redukovať počet daňových úradov a zlúčiť tie, na ktorých je menej ako 20 zamestnancov, pričom stav zamestnancov v daňovej správe z dôvodu redukcie daňových úradov by mal zostať nezmenený. Možnosť redukcie bude závislá od niekoľkých faktorov, ktoré pri jej realizácii budú zohľadnené. Ide najmä o nasledovné:

-   efektívnejšia správa daní,
-   možnosť a schopnosť poskytovať služby daňovým subjektom na vyššej úrovni.

Pre realizáciu redukcie daňových úradov bude potrebné vykonať úpravy v daňovom informačnom systéme daňovej správy a vytvoriť podmienky na umiestnenie zamestnancov.  Z tohto dôvodu bude potrebné vykonať redukciu v dvoch  etapách:

I.     etapa –   zrušiť 7 daňových úradov,
II.  etapa – zrušiť 6 daňových úradov a z 23 daňových úradov vytvoriť pracoviská daňových úradov.

III.   Podpora dobrovoľného plnenia daňových povinností
	
Dobrovoľné plnenie daňových povinností je z hľadiska zabezpečovania príjmov štátneho rozpočtu jedným z najdôležitejších cieľov modernej daňovej správy. Dobrovoľné plnenie daňových  povinností je najefektívnejší a najhospodárnejší spôsob získavania príjmov. Daňová správa musí vyvíjať čo najväčšie úsilie, aby daňové subjekty plnili svoje záväzky tým, že im poskytne informácie, jasné a presné daňové formuláre a širokú škálu služieb. Zároveň platí, že  vysoký stupeň daňového plnenia sa môže dosiahnuť len vtedy, keď daňová správa má legálne právo získať informácie o príjmoch daňovníkov od tretích strán a informuje jasne daňový subjekt o tejto možnosti a o skutočnosti, že môže využiť tieto informácie za účelom daňovej kontroly ako legálny podklad o príjme daňovníka a v konečnom dôsledku o možnosti dodatočného určenia dane.

Zámer

V oblasti podporovania dobrovoľného plnenia daňových povinností bude potrebné zabezpečiť okrem informácií poskytovaných daňovým subjektom v súčasnosti rozšírenie poskytovania informácií prostredníctvom  telefónnej linky, ako aj ďalších médií, napr. internetu, ďalej rozšírenie a skvalitnenie vydávania brožúr, školení daňových subjektov, ako aj ďalších foriem poskytovania služieb daňovým subjektom. V záujme uľahčenia plnenia povinností je potrebné  vytvoriť  možnosti  podávať daňové priznania elektronickou formou a formou predtlačených daňových priznaní. 

 Na základe uvedeného bude potrebné v budúcnosti zabezpečiť :

1.	Transparentný spôsob fungovania daňovej správy zabezpečený najmä:
-  prijatím a zverejnením postupov neutrality daňovej správy vo vzťahu k daňovým subjektom,
- vypracovaním a  zverejnením príručky o  právach a  povinnostiach daňových subjektov               a zamestnancov daňovej správy,
 - prijatím Etického kódexu, v ktorom budú zakotvené zásady správania sa zamestnancov daňovej    správy  a sankcie za správanie odporujúce zásadám Etického kódexu,
- zverejňovaním správy o výsledkoch činnosti daňových orgánov.

2.	Rozšírenie a skvalitnenie poskytovaných odborných informácií daňovej verejnosti a to  najmä::
- venovať zvýšenú pozornosť všetkým novo začínajúcim daňovým subjektom,
- zriadiť bezplatnú telefónnu linku pre účely vybavovania dopytov daňových subjektov  v oblasti daňovej problematiky,
- zverejňovať stanoviská k  aplikácii  daňových  zákonov poskytované daňovým subjektom prostredníctvom internetu.

3.  Zjednodušenie  plnenia povinností daňovými subjektami, a to najmä:
- zvážiť možnosť zavedenia podávania zjednodušených daňových priznaní,
-  zavedenie možnosti podávania daňových priznaní v elektronickej forme,
- zvážiť možnosť používania predtlačeného daňového priznania.

IV.  Vymáhanie daňových nedoplatkov

Jedným z hlavných poslaní daňovej správy je zabezpečovať tok príjmov do štátneho rozpočtu využívaním zákonných noriem, systémov a postupov. Významnou časťou zabezpečovania príjmov je ich vymáhanie v tých prípadoch, keď daňové subjekty neplnia svoje daňové povinnosti. Daňová správa musí pre tieto prípady disponovať vhodnými prostriedkami na vymáhanie daňových nedoplatkov, zároveň s používanými a vypracovanými opatreniami a postupmi na zvýšenie efektívnosti vymáhania za splnenia podmienky vytvorenia takého prostredia, ktoré eliminuje možnosti ich vzniku.

Daňové nedoplatky evidované daňovou správou sa každoročne zvyšujú. Je tomu tak i napriek tomu, že daňová správa zaznamenáva každoročne nárast vymoženej sumy daňových nedoplatkov. Bude preto potrebné vytvoriť také legislatívne a ekonomické prostredie, ktoré bude eliminovať ich rast a zároveň  prijať a zabezpečiť prijatie zásadných opatrení v daňovej správe  zabezpečujúcich zvýšenie efektívnosti ich vymáhania.

Zámer

Zabezpečenie zlepšenia výberu daní a vymáhania daňových nedoplatkov je potrebné riešiť v dvoch rovinách:

1.	Zmeniť stratégiu vymáhania v daňovej správe, a to:
-	vypracovať a implementovať stratégiu vymáhania daňových nedoplatkov vrátane spracovania a implementovania postupov pri ich vymáhaní,
-	personálne posilniť orgány vymáhania tak, aby sa touto oblasťou činnosti v daňovej správe zaoberalo vyššie percento zamestnancov, výhľadovo 8 až 10 %.

2.	Vykonať  legislatívne  zmeny  daňových  a iných súvisiacich predpisov na podporu zvýšenia účinnosti vymáhania, ako aj na podporu eliminácie vzniku daňových nedoplatkov. 

V.	Daňová kontrola

Dôležitým nástrojom pri výbere príjmov štátneho rozpočtu je oblasť daňovej kontroly. Správne prijatá a implementovaná stratégia kontrol založená na vedeckých metódach analýz rizík a ďalších výberových technikách výrazne prispieva k dobrovoľnému plneniu daňových povinností, ako aj k zisťovaniu daňových únikov a odhaľovaniu vyhýbaniu sa daňovej povinnosti. Účinok daňových kontrol na príjmy štátneho rozpočtu je možné charakterizovať na jednej strane  ako priamy, t.j. pomocou dodatočne vymeraných daní a na strane druhej ako nepriamy tým, že daňový subjekt má snahu vyčísliť svoju daňovú povinnosť správne vzhľadom na možnú daňovú kontrolu. 

Zámer
	
	Zvýšenie účinnosti kontrol je potrebné riešiť nasledovne:

Zabezpečiť zmenu postupov používaných v daňovej správe pri daňovej kontrole  a orientáciu kontrol zmeniť  z kvantity na kvalitu  nasledovne:
-	vypracovať a implementovať celkovú stratégiu daňovej kontroly založenú na dôslednom právnom a administratívnom základe s definovaním právomocí, práv a povinností daňovníka a daňovej správy,
-	vytvoriť súbor kľúčových  parametrov na odhad rizík a selektivity na základe vyvinutých            techník na výber subjektov na kontrolu.

Získavať informácie o daňových subjektoch a ich príjmoch z iných zdrojov. Takto získané informácie spracovávať a automaticky využívať pri kontrole priznávania príjmov daňovníkov.                                                                                                                          

VI.	Vytvorenie útvaru odhaľovania podozrení z daňových trestných činov 

Prvoradým záujmom štátu je eliminácia vplyvov ohrozujúcich príjmy štátneho rozpočtu, ktoré v oblasti daní predstavuje okrem iného aj neustále sa zvyšujúci počet prípadov úmyselného vyhýbania sa plateniu daní. 

Doterajšie výsledky v odhaľovaní daňových trestných činov   nie sú napriek vynakladanému úsiliu uspokojivé. V podnikateľskej sfére, ako  aj  v širokej verejnosti prevláda názor, že nečestné konanie v podnikaní nesie pomerne nízke riziko odhalenia, čo zvyšuje sebavedomie páchateľov trestných činov v daňovej oblasti.
         
Odhaľovanie a vyšetrovanie týchto trestných činov vykonávajú zložky Policajného zboru (ďalej len "PZ"), pričom sa na tejto činnosti v nemalej miere podieľa aj daňová správa, a to formou zákonom stanovenej povinnosti poskytovať súčinnosť uvedeným orgánom. Správcovia dane sú na základe dožiadaní zložiek PZ za účelom získavania informácií a dôkazov povinní vstupovať do priestorov daňového subjektu, a to formou daňových kontrol, miestnych zisťovaní a vyhľadávacej činnosti. Týmto spôsobom sa teda stávajú aktívnou zložkou pôsobiacou v procese definovanom v Trestnom poriadku  ako trestné konanie. V praxi nie sú zriedkavé prípady, keď správca dane koná v situácii začatého trestného stíhania.

  Kompetencie dané správcom dane zákonom SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov slúžia výlučne na správne určenie a vyrubenie dane a správcovia dane nemajú oprávnenie skúmať ďalšie skutočnosti, ktoré nesúvisia s ich poslaním. V procese vyšetrovania sa vyšetrovateľ v zmysle Trestného poriadku nemôže obrátiť na služby kriminálnej a finančnej polície PZ, pretože tieto zložky nemajú postavenie orgánov činných v trestnom konaní. Je potom paradoxné, že niektoré úkony musí vykonať správca dane na základe povinnej súčinnosti využívajúc pri tom svoje jedinečné postavenie ale bez akýchkoľvek kompetencií, ktorými disponuje PZ. Uvedený proces je zdĺhavý, nepružný, administratívne náročný a zaťažuje správcov dane. Delenie zodpovednosti za výsledný efekt  medzi najmenej tri rezorty  nevedie k želateľnej úrovni v odhaľovaní a následne postihovaní trestných činov v tak špecifickej oblasti, akou je daňová.   

Zámer

V záujme systémového riešenia problematiky je potrebné a odôvodnené zriadiť v štruktúre daňovej správy osobitný útvar v postavení orgánu činného v trestnom konaní (analógia s colnou správou) s kompetenciami v  odhaľovaní daňových trestných činov.
 
Po realizácii návrhu je reálny predpoklad: 

-	zlepšenia výsledkov  pri  odhaľovaní trestných činov a následne zníženie rizika páchania týchto skutkov,
-	urýchlenia, zjednodušenia a zefektívnenia procesu odhaľovania daňových trestných činov,
-	zachovania  kontinuity daňového konania a trestného stíhania v prípadoch podozrenia zo spáchania trestného činu v rámci jedného orgánu bez zdĺhavej komunikácie medzi rôznymi rezortmi,
-	prispôsobenia štruktúry daňovej správy požiadavkám štandardnej štruktúry daňových správ Európskej únie, čím bude splnená jedna z požiadaviek pre vstup Slovenskej republiky do Európskej únie,
-	odstránenia doterajšej praxe, keď pre nedostatok kompetencií zložiek PZ sú do procesu odhaľovania trestných činov zainteresovaní aj správcovia dane,
-	zvýšenia autority daňovej správy v očiach verejnosti.
    
            Navrhuje sa, aby zriadený útvar pôsobil pod názvom „Daňová polícia“, čo zodpovedá zaužívanému spôsobu označovania podobných zložiek v iných rezortoch (napr. Železničná polícia).

VII.	Vytvorenie daňového úradu pre spravovanie veľkých daňových subjektov

Vychádzajúc z doterajších skúseností daňovej správy Slovenskej republiky a poznatkov získaných v rámci spolupráce s daňovými správami krajín uchádzajúcich sa o vstup do Európskej únie, ako aj  na základe odporúčaní misie Medzinárodného menového fondu je potrebné venovať osobitnú pozornosť veľkým daňovým subjektom, ktorých plnenie daňových povinností predstavuje rozhodujúcu časť daňových príjmov štátneho rozpočtu Slovenskej republiky.

Prvý krok, ktorý daňová správa Slovenskej republiky urobila v tomto smere bola kategorizácia daňových subjektov podľa zvolených kritérií. Za účelom zabezpečenia permanentnej kontroly veľkých daňových subjektov bol do systému výkonu daňových kontrol zapracovaný už pre rok 2000.

Zámer

Z hľadiska zabezpečenia súčinnosti a zvýšenia efektívnosti všetkých činností sa javí ako veľmi účelné zriadiť útvar, ktorý by zastrešoval všetky administratívne  funkcie vo vzťahu k veľkým daňovým subjektom počnúc ich registráciou až po zabezpečenie vymáhania daňových nedoplatkov.

V prostredí daňovej správy Slovenskej republiky by takýmto útvarom bol osobitný daňový úrad, ktorého pôsobnosť nebude vymedzená územnou pôsobnosťou, ale bude určená na princípe kategorizácie daňových subjektov podľa ich veľkosti určenej na základe vhodne zvolených kritérií.

Vzhľadom k tomu, že sa prevažná časť takýchto subjektov nachádza na území mesta Bratislavy, sídlo tohto úradu bude vhodné určiť v Bratislave. Keďže ide o značný zásah do doterajšej územnej pôsobnosti daňových úradov, navrhuje sa zriadenie daňových úradov pre veľké daňové subjekty v dvoch fázach, pričom v prvej fáze realizácie by v pôsobnosti navrhovaného daňového úradu boli len subjekty nachádzajúce sa na území Bratislavy, v počte cca 150. Tento krok by umožnil otestovanie činnosti úradu v limitovanom rozsahu pred rozšírením jeho pôsobnosti na celé územie Slovenskej republiky, pričom by bola možnosť komunikácie a spolupráce s pracoviskami a daňovými úradmi pre prípravu realizácie druhej fázy – rozšírenia pôsobnosti.

Hlavným dôvodom pre vznik daňového úradu pre veľké daňové subjekty je zvýšenie pozornosti daňovej správy Slovenskej republiky subjektom, ktorých daňová povinnosť predstavuje rozhodujúcu časť daňových príjmov štátneho rozpočtu Slovenskej republiky.

Súčasná neúmerná zaťaženosť daňových úradov v oblasti správy, kontroly a vymáhania, neumožňuje venovať sa zvlášť vybraným subjektom, preto sa navrhované opatrenie považuje za jedno zo systémových krokov pre zlepšenie výberu daní, čo je hlavným poslaním daňovej správy Slovenskej republiky.

Opatrenie sleduje zlepšenie:

-     správy daní,
-	daňovej kontroly,
-	vymáhania daní,
-	služieb pre daňové subjekty,

pričom jeho realizácia nevyžaduje zvýšenie počtu zamestnancov ani nároky na ich umiestnenie. Predpokladajú sa len výdavky na vybudovanie sietí pre zabezpečenie funkcií daňového informačného systému.

VIII.     Manažment  ľudských zdrojov 

	Dosiahnutie všetkých cieľov daňovej správy je možné okrem iného za predpokladu efektívneho systému manažmentu ľudských zdrojov (ďalej len "MĽZ"), založeného na personálnej legislatíve, a ktorý zároveň uznáva, že jedným z najhodnotnejších zdrojov organizácie sú ľudské zdroje.

Zámer

Cieľom reformy  daňovej správy musí byť aj vytvorenie efektívneho systému MĽZ, ktorý podporuje dosahovanie cieľov daňovej správy,  umožní vytvoriť integrovaný rámec ľudských zdrojov, dosiahne optimálnu rovnováhu medzi potrebami organizácie a zamestnancov,  zlepší výkony organizácie strategickým plánovaním ľudských zdrojov,  podporí motiváciu všetkých zamestnancov a zároveň zavedie do všetkých personálnych systémov princípy etiky zakotvené v Etickom kódexe zamestnanca daňovej správy. 
	
Pre zabezpečenie tohto cieľa bude potrebné: 

1.	Vytvoriť systém komplexnej stratégie MĽZ, ktorého súčasťou bude:
-	strategické plánovanie ľudských zdrojov s väzbou na regionálne plány,
-	systém personálneho plánovania s určením požadovanej kvalifikácie, úloh a zodpovedností zamestnancov na každej úrovni,
-	povinné hodnotenie zamerané na výkon práce, rozvoj kariéry a vzdelávania,
-	určenie hodnotiaceho systému na pracovné postupy, odborné miesta a riadiace funkcie.

2.	Vytvoriť systém motivácie zamestnancov a systém na podporu spokojnosti zamestnancov.

3.	Vypracovať, schváliť a prijať Etický kódex pre zamestnancov v zmysle zákona o štátnom zamestnancovi s určením zásad správania sa zamestnancov, ich povinností, záruk zamestnávateľa týkajúce sa pracovného prostredia, policajnej ochrany a právnej pomoci, disciplinárnych postupov a sankcií za porušenie zásad Etického kódexu.

IX.    Vzdelávanie zamestnancov

	Zavedenie vzdelávania zamestnancov, ktoré plne podporuje stratégiu daňovej správy vo všetkých jej oblastiach, prispieva k zlepšeniu výkonov organizácie rozvojom jej zamestnancov. Len kolektív vysoko vzdelaných zamestnancov daňovej správy je schopný plniť všetky úlohy, ktoré moderná daňová správa zabezpečuje. Týka sa to všetkých úrovní zamestnancov a všetkých oblastí činnosti daňovej správy. Okrem odborného vzdelávania bude potrebné zabezpečovať aj  vzdelávanie v oblasti riadenia, etiky, komunikácie, jazykového vzdelávania a informačných technológií. 

Zámer

V záujme vzdelávania zamestnancov je preto potrebné vytvoriť a začleniť do riadenia organizácie funkciu vzdelávania, ktorá zabezpečí kvalitné vyškolenie zamestnancov, bude flexibilná a organizovaná na základe prijatej  stratégie vzdelávania.  

	Pre splnenie podmienok vzdelávania zamestnancov daňovej správy bude potrebné:

1.	Vypracovať a implementovať stratégiu vzdelávania  zamestnancov.

2.	Vypracovať program vzdelávania založený na dohodnutom systéme komplexných a riadiacich analýz školiacich potrieb organizácie.

3.	Zabezpečiť vzdelávanie zamestnancov daňovej správy v závislosti s ich pracovným zaradením s využitím programov FISCALIS:                                                                                                            
           - základné všeobecné vzdelávanie pre všetkých novoprijatých pracovníkov,
           - následné vzdelávanie podľa špecifických pracovných  požiadaviek,
           - špeciálne vzdelávanie pre manažérov a ostatných zamestnancov, 
            - jazykové vzdelávanie.

X. Administratívna spolupráca a vzájomná pomoc s orgánmi členských krajín Európskej únie

	Za predpokladu integrácie Slovenskej republiky do Európskej únie  bude daňová správa Slovenskej republiky povinná zabezpečiť uplatňovanie nariadení Európskej únie v oblasti administratívnej spolupráce s orgánmi členských krajín Európskej únie, a to pri aplikácii dohôd na elimináciu dvojitého zdaňovania, transferového oceňovania a automatickej výmeny informácií v zmysle štandardov zavedených OECD. Pre zabezpečenie správy nepriamych daní bude potrebné vyvinúť a otestovať systémy v informačných technológiách, ktoré bude možné prepojiť so systémami používanými v krajinách Európskej únie. 

Zámer

	Za  predpokladu  budúcej  integrácie  Slovenskej republiky  do Európskej únie bude daňová 

správa povinná zabezpečiť uplatňovanie nariadení Európskej únie. V záujme zabezpečenia uvedeného bude potrebné:

Na zabezpečenie prepojenia systémov používaných v Európskej únii, prispôsobiť štruktúru centrálneho registra daňových subjektov tak, aby bola zabezpečená požadovaná komunikácia a poskytovanie údajov o osobách podliehajúcich dani v súlade s príslušnými smernicami Európskej únie. 

V záujme uplatňovania požadovaných nariadení Európskej únie zabezpečiť automatickú výmenu informácií o DPH – VIES, ako aj možné prepojenie daňového informačného systému s ďalšími systémami používanými v Európskej únii. 

Zaviesť jednoduché postupy pre cielenú automatickú výmenu informácií v zmysle štandardov určených OECD. 

Zabezpečiť ochranu údajov podnikateľskej verejnosti a zároveň kompletizovať kontrolné nástroje dostupné daňovej správe s pôsobením proti špecifickým rizikám daňových únikov. 

 XI. Informačné technológie 

	Hlavnou úlohou daňového informačného systému je zabezpečiť rozsiahlu podporu jednotlivých činností daňovej správy, daňovej kontroly a výberu daní, prispieť k odhaľovaniu daňových únikov, ako aj  k zníženiu administratívnej náročnosti prác zamestnancov daňovej správy. 

Zámer

V súvislosti s reformou daňovej správy je nevyhnutné realizovať príslušné rozvojové zámery aj v oblasti informačného systému. Na automatizáciu ďalších činností daňovej správy, na ich zefektívnenie, na podporu strategického aj operatívneho rozhodovania manažmentu daňovej správy, na zabezpečenie komunikácie s daňovými subjektami, ako aj s externými systémami a v súlade s predvstupovou stratégiou Slovenskej republiky do Európskej únie, je nevyhnutné realizovať komplexnú podporu daňovej správy flexibilným informačným systémom s vysokým stupňom stability a bezpečnosti. Uvedené je možné dosiahnuť zabezpečením kontinuálneho vývoja a modernizáciou aplikačného programového vybavenia a informačno-komunikačnej infraštruktúry daňového informačného systému s cieľom zabezpečiť jeho kompatibilitu s informačnými systémami krajín Európskej únie.

Pre splnenie týchto cieľov je nevyhnutné najmä:

•	vypracovať a odsúhlasiť koncepciu rozvoja daňového informačného systému ako súčasť koncepcie rozvoja rezortného informačného systému ministerstva financií,
•	zabezpečiť realizáciu jednotlivých projektov uvedených v koncepcii rozvoja daňového informačného systému,
•	vytvoriť takú databázu údajov, ktorá umožní okamžité poskytovanie aktuálnych informácií  pre strategické rozhodovanie manažmentu daňovej správy,
•	vybudovať komplexný systém bezpečnosti a ochrany informačného systému vrátane plánov ochrany, obnovy a riešenia výnimočných a havarijných situácií,
-	zavádzať nové progresívne informačné a komunikačné technológie umožňujúce vyššiu  úroveň vývoja a prevádzkovania informačného systému.

	XII.   Zabezpečenie úloh  v rámci prípravy na vstup Slovenskej republiky do Európskej únie v oblasti daňovej správy

Súčasťou reformy daňovej správy je aj akceptácia a implementácia odporúčaní Európskej únie, ktoré boli spracované komisiou Technicko-poradenského výboru komisie EÚ DG XXI., v rámci programu „Modernizácia daňovej správy v krajinách strednej a východnej Európy“ v súbore 11. fiškálnych blueprintov. Záväzok spracovať blueprinty bol prijatý na spoločnom stretnutí predstaviteľov daňových správ krajín uchádzajúcich sa o vstup do Európskej únie so zástupcami Európskej únie v Bruseli dňa 29.9.1999. V súbore blueprintov boli špecifikované úlohy, ktoré je potrebné implementovať do postupov daňovej správy tak, aby realizačná kapacita v oblasti daňovej správy dosahovala podmienky uplatňované v Európskej únii. 

1.	Spracovanie fiškálnych blueprintov

Akceptovaním súboru blueprintov bol prijatý záväzok reformovať a modernizovať daňovú správu Slovenskej republiky tak, aby táto spĺňala požiadavky Európskej únie a aby  bola schopná po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie uplatňovať v plnej miere úlohy  daňovej správy v podmienkach jednotného trhu. Na základe spracovaných požiadaviek a odporúčaní Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky spracovalo plán zmeny riadenia, ktorý bol o.i. podkladom na spracovanie predkladaného materiálu Reforma daňovej správy Slovenskej republiky.

2.	Vytvorenie útvaru predvstupovej stratégie
  
V záujme zabezpečenia úloh vyplývajúcich zo zabezpečenia Plánu zmeny riadenia  a modernizácie daňovej správy v rámci prípravy na vstup Slovenskej republiky do Európskej únie bude potrebné čo najskôr vytvoriť útvar predvstupovej stratégie, ktorý bude koordinovať a usmerňovať činnosť príslušných útvarov Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky v oblasti týkajúcej sa analyzovania, riešenia, spracovávania, navrhovania a uplatňovania špecifických úloh, ktoré vyplynú z predvstupovej stratégie v oblasti správy daní. Z toho dôvodu bude nevyhnutné posilniť príslušné útvary Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky o cca 20 zamestnancov, ktorí budú túto činnosť vykonávať. 

XIII. Legislatívna podpora reformy 

	Ciele, ktoré si kladie daňová správa Slovenskej republiky realizáciou reformy daňovej správy sú náročné. Väčšinu z nich zabezpečí a implementuje Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky vo vlastnej kompetencii, niektoré  za podpory Ministerstva financií Slovenskej republiky (napr. financovanie), ale niektoré sú podmienené prijatím príslušných legislatívnych noriem. Pôjde o nasledovné úpravy:

1. Zabezpečenie umožnenia podávania zjednodušených daňových priznaní.
2. Zabezpečenie možnosti podávania daňových priznaní v elektronickej forme a možnosť použiť tzv. elektronický podpis.
V záujme zvýšenia účinnosti vymáhania a eliminácie vzniku daňových nedoplatkov je     nevyhnutné vykonať legislatívne zmeny v daňových a iných súvisiacich predpisoch, ktoré by  zabezpečovali ochranu záujmov štátu pri uspokojovaní jeho pohľadávok a ktoré by upravili podmienky v podnikateľskom prostredí tak, aby eliminovali možnosti daňových únikov.
Určiť povinnosti podnikateľským subjektom, aby automaticky nahlasovali informácie o zrealizovaných obchodných prípadoch a platbách v hotovosti nad stanovenú hranicu ( napr. 50 tis. Sk).
 Zaviesť používanie jednotnej identifikácie daňových subjektov s určením povinnosti používania jednotného identifikačného čísla v registroch štátnej správy i  v  obchodno-záväzkových vzťahoch.                                                           
Prijať nevyhnutné legislatívne úpravy súvisiace so zriadením útvaru na odhaľovanie daňových trestných činov (Daňová polícia) uvedené v predkladanom materiáli „Návrh ideového zámeru na zriadenie útvaru odhaľovania podozrení z daňových trestných činov v štruktúre daňovej správy Slovenskej republiky“.

XIV.     Financovanie projektu reformy

	Reforma daňovej správy Slovenskej republiky si vyžiada značné finančné náklady. Je potrebné vytvoriť finančné predpoklady tak, aby jednotlivé fázy  reformy mohli byť realizované podľa plánu. Predbežný odhad finančných prostriedkov na jednotlivé oblasti je nasledovný:

1. Funkčný model riadenia daňovej správy

 Vytvorenie ústredia  daňovej správy 

	Ustanovenie Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky vo funkcii ústredia, ktoré bude zodpovedné najmä za  strategické plánovanie činnosti daňovej správy, určovanie strategických zámerov informačných technológií a vývoja informačných technológií, plánovanie a riadenie  celoštátnych operácií vo funkčných oblastiach daňovej správy, vykonávanie jednotnej metodiky pri  aplikácii daňových zákonov, za kontrolu používania určených postupov pre všetky  činnosti daňovej správy, predpokladá personálne posilniť ústredie o cca 20 zamestnancov, čo predstavuje nárast miezd, odvodov, tovarov a služieb o 5 037 tis.  Sk.

Redukcia daňových úradov

V súvislosti s návrhom na redukciu počtov daňových úradov vzniká nárok na výdavky na umiestnenie zamestnancov zo zrušených daňových úradov (riešené čiastočne z rozpočtu organizácie) a potrebou nákupu servrov pre zlučované daňové úrady, rozšírenie kabeláže a rekofiguráciou WAN  nasledovne:

                               stavby                informačné technológie
I. etapa             52 800 tis. Sk                 38 800 tis. Sk
II. etapa          108 400 tis. Sk                   8 000 tis. Sk.
            
	Zlúčením daňových úradov dôjde k prebytočnosti nehnuteľností, ktorých celková hodnota majetku z tohto titulu predstavuje cca 25 mil. Sk. Prebytočný majetok v oblasti informačných technológií zatiaľ nie je možné vyčísliť, napr. servre zo zrušených daňových úradov bude možné použiť na účely vzdelávania, ktoré ak sa nepresunú zo zrušených daňových úradov bude potrebné nakúpiť.
	
Zlúčením daňových úradov dôjde aj k zániku vedúcich funkcií, a to v prvej etape 7, v druhej etape 26 funkcii riaditeľov a cca 50 funkcií vedúcich oddelení. Zrušením týchto funkcii je predpokladaná úspora v prvej etape 1 126  tis. Sk a v druhej 4 240 tis. Sk. Preradením cca 150 zamestnancov zo zrušených daňových úradov, ktorí vykonávali riadiace alebo obslužné funkcie do výkonu kontroly (cca 100 zamestnancov) a do výkonu exekúcie (cca 50 zamestnancov) je predpoklad zvýšenia dodatočných predpisov cca 600 mil. Sk ročne (včítane sankcií) a zvýšenia vymáhania nedoplatkov o cca 850 mil. Sk ročne. 

Vytvorenie pracoviska Banská Bystrica

            V záujme posilnenia funkcií ústredia je nevyhnutné delimitovať od ústredia funkcie pracoviska pre región Banská Bystrica.  Zabezpečenie realizácie vytvorenia pracoviska predpokladá náklady vo výške  17 037 tis. Sk.

2.  Podpora dobrovoľného plnenia daňových povinností

            Projekt podpory dobrovoľného plnenia daňových povinností zahŕňa transparentný spôsob fungovania daňovej správy, rozšírenie a skvalitnenie poskytovania odborných informácií daňovej verejnosti a zjednodušenie plnenia povinností daňovými subjektami. Projekt predpokladá publikovanie všetkých informácií o činnosti daňovej správy, o právach a povinnostiach daňových subjektov  a zamestnancov správcu dane, zriadenie oddelení služieb pre verejnosť na každom daňovom úrade, poskytovanie informácií daňovým subjektom prostredníctvom bezplatnej telefónnej linky, prostredníctvom internetu a pod. Odhad výdavkov na zabezpečenie navrhovaných aktivít za predpokladu personálneho posilnenia vytvorených útvarov je nasledovný:

 I. etapa          83 499 tis. Sk
II. etapa          80 597 tis. Sk.

3 .Vymáhanie daňových nedoplatkov

          Podľa navrhovanej stratégie vymáhania a podľa odporúčaní je navrhnuté  personálne posilnenie orgánov vymáhania tak, aby sa touto činnosťou zaoberalo cca 8 % zamestnancov. Náklady na zvýšený počet zamestnancov sú odhadnuté nasledovne:

 I. etapa        16 464 tis. Sk
II. etapa        50 407 tis. Sk.
      
4. Útvar pre odhaľovanie daňových trestných činov (Daňová polícia)

	Zriadenie útvaru odhaľovanie daňových trestných činov bude zakladať nároky na rozpočtové prostriedky, najmä v prvých troch rokoch, kedy by mal byť útvar  materiálne a personálne dobudovaný. Výdavky na jeho zriadenie a prevádzku  sú vyčíslené nasledovne:

etapa –   rok 2002        29 932 tis.  Sk
etapa –    rok 2003       19 516 tis.  Sk.

Daňový úrad pre správu veľkých daňových subjektov

            Vyčíslenie nákladov pre vytvorenie úradu bude možné vykonať až po určení pôsobnosti úradu, jeho umiestnenia a vybavenia.

6. Vzdelávanie zamestnancov

	V záujme vzdelávania zamestnancov daňovej správy bude potrebné zabezpečiť okrem základného vzdelávania pre novoprijatých zamestnancov aj ďalšie formy vzdelávania.  Vyčíslené finančné nároky na jeden rok prevádzky vlastného vzdelávacieho zariadenia:

- vzdelávanie vo vlastnom zariadení                                 18 900 tis. Sk
- externé vzdelávanie                                                          7 458 tis. Sk.

7. Daňový informačný systém

	Slovenská republika v súvislosti so vstupom do Európskej únie bude musieť okrem iného prispôsobiť a dobudovať daňový informačný systém tak, aby spĺňal všetky kritériá stanovené Európskej únie a aby bol prepojiteľný s informačnými systémami členských štátov Európskej únie.  Finančnú náročnosť na vykonanie všetkých týchto činností je veľmi ťažké odhadnúť, nakoľko Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky zatiaľ nemá všetky podklady potrebné k detailnej analýze. Predpoklad finančných nákladov podľa veľmi hrubých odhadov je:

I.      etapa    cca    199 800 tis. Sk
II.     etapa   cca     642 000 tis. Sk,

pričom je potrebné uvažovať v rozpätí tejto sumy + / - 20 %.
      
8.  Vytvorenie útvaru predvstupovej stratégie

Zriadenie útvaru a posilnenie odborných útvarov o ďalších zamestnancov v počte 15 zamestnancov v roku 2001 a v roku 2002   v počte 20 zamestnancov  si vyžiada finančné náklady na mzdy, odvody, tovary a služby vo výške:

I.	etapa –   5 037 tis.  Sk
II.        etapa –   8 617 tis.  Sk.

Sumarizácia odhadovaných výdavkov na zabezpečenie Reformy daňovej správy v tis. Sk:

	                       I.etapa	                     II.etapa	
Funkčný model riadenia daňovej správy
    - vytvorenie ústredia daňovej správy                               5 037
    - redukcia daňových úradov                                           91 600                              116 400
    - vytvorenie pracoviska B. Bystrica                               17 037
Podpora dobrovoľného plnenia daňových povinností        83 499                               80 597
Vymáhanie daňových nedoplatkov                                    16 464                               50 407 
Útvar pre odhaľovanie daňových trestných činov             29 932                               19 516
Vzdelávanie zamestnancov                                                26 358                               26 358
Daňový informačný systém                                              199 800                             642 000
Útvar predvstupovej stratégie                                               5 037                                8 617
 
S p o l u :                                                                         474 764                             943 895                                         

	V potrebách zdrojov nie je premietnuté spracovanie a implementácia programov na odhady rizík zo spracovaných daňových priznaní,  poskytovanie predtlačených daňových priznaní, spolupráca s externými organizáciami, kde nie je možné v tomto čase odhadnúť finančnú náročnosť, nakoľko ich výška bude závisieť od upresnenia podmienok a konkretizácie úloh vyplývajúcich pre Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky.

	Na zabezpečenie reformy daňovej správy Slovenskej republiky, tak ako je načrtnutá v predloženom materiáli, je potrebné prideliť požadované zdroje zo štátneho rozpočtu.   V ďalších rokoch je nutné uvažovať so zvýšenými výdavkami v oblasti bežných výdavkov vo výške 180 až 200 mil. Sk.  

            Presnejšie a podrobnejšie vyčíslenie finančných prostriedkov potrebných na  zabezpečenie reformy daňovej správy Slovenskej republiky bude možné predložiť až po spracovaní jednotlivých čiastkových projektov.

Záver:

Reforma daňovej správy zasahuje celú oblasť jej činnosti  a jej výsledkom má byť  zlepšenie výberu príjmov, zároveň  aj prispôsobenie daňovej správy Slovenskej republiky podmienkam Európskej únie. Očakávať zlepšenie výberu príjmov podľa medzinárodných skúseností je možné až po určitom čase a za podmienky prijatia komplexných opatrení. Žiadne z opatrení prijaté izolovane neprinesie očakávaný účinok na úrovni disciplíny daňovníkov. Je preto potrebné prijať všetky navrhované zmeny, ktoré ako predpokladáme v priebehu času prinesú očakávané výsledky vo forme zvýšeného výberu daní, a tým zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu.

Predložený materiál „Reforma daňovej správy Slovenskej republiky“ je zámerom, ktorý načrtáva okruhy danej problematiky, bude ďalej rozpracovaný do jednotlivých dielčích projektov, v ktorých budú podrobne spracované a určené jednotlivé postupy, zodpovednosti, termíny  a rozpočet na jednotlivé kroky reformy. Zároveň je materiál potrebné považovať za materiál otvorený, ktorý bude možné doplňovať podľa potrieb.

Harmonogram prác pri realizácii
Reformy daňovej správy Slovenskej republiky

Popis úlohy	Termín splnenia úlohy	
Osobitný  projekt k časti „Funkčný model riadenia daňovej správy“	31.12.2000	
Osobitný projekt k časti „Podpora dobrovoľného plnenia daňových povinností“	31.12.2000	
Osobitný projekt časti  „Vymáhanie daňových nedoplatkov“	31.12.2000	
Osobitný  projekt k časti „Adekvátna autonómia daňovej správy“	31.12.2000	
Projekt globálnej bezpečnosti DIS	1.1.2001	
Prijatie Etického kódexu zamestnanca daňovej správy	1.1.2001	
Stratégia vymáhania daňových nedoplatkov	1.1.2001	
Personálne posilnenie orgánov vymáhania 	1.1.2001	
Koncepcia rozvoja DIS	1.1.2001	
Zmena spôsobu riadenia DR SR	1.1.2001	
Príručka o právach a povinnostiach  daňových subjektov a daňovej správy	1.2.2001	
Vytvorenie samostatného ústredia daňovej správy	1.3.2001	
Posilnenie kompetencií DR SR	1.3.2001	
Realizácia pracoviska Banská Bystrica 	1.3.2001	
Nová organizačná štruktúra ústredia daňovej správy a pracovísk	1.3.2001	
I. etapa redukcie daňových úradov 	1.3.2001	
Spracovanie plánov ochrany DIS	1.3.2001	
Osobitný projekt k  časti  „Daňová kontrola“	31.3.2001	
Osobitný projekt k  časti „MĽZ“	31.3.2001	
Osobitný projekt k časti  „Vzdelávanie“	31.3.2001	
Osobitný projekt k časti  „IT“	31.3.2001	
Vydávanie brožúr – stanovenie zásad 	1.4.2001	
Vzdelávanie daňových subjektov 	1.4.2001	
Poskytovanie písomných informácií daňovým subjektom – zásady	1.4.2001	
Asistencia novým daňovým subjektom 	1.4.2001	
Postupy na vyhľadávanie daňových únikov 	1.4.2001	
Pracovné skupiny na kontrolu vratiek DPH	1.4.2001	
Elektronická výmena informácií – DIS, CIS	1.4.2001	
Zverejňovanie výročných správ o činnosti daňovej správy	15.4.2001	
Poskytovanie informácií na Internete	15.6.2001	
Funkčný model riadenia daňovej správy	1.7.2001	
Personálne zabezpečenie informatiky  - I. etapa	1.7.2001	
Stratégia daňovej kontroly	1.9.2001	
Spracovanie súboru parametrov na odhad rizík z daňových priznaní 	1.11.2001	
Štandardy kontrol 	1.12.2001	
Príručky pre výkon daňovej kontroly 	1.12.2001	
Dlhodobé plány kontrol 	1.11.2001	
Systém vykonávania kontrol 	1.11.2001	
Postupy neutrality daňovej správy	1.12.2001	
Komplexná stratégia MĽZ	1.12.2001	

Stratégia vzdelávania zamestnancov 	15.12.2001	
Program a zabezpečenie vzdelávania zamestnancov 	15.12.2001	
Komplexný systém odhadu rizík	1.1.2002	
Systém motivácie zamestnancov 	1.1.2002	
Elektronická výmena informácií – daňová správa, daňový subjekt – I. etapa	1.1.2002	
Zvýšenie bezpečnosti DIS – I. etapa	1.1.2002	
Personálne zabezpečenie informatiky – II. etapa	1.1.2002	
Podávanie zjednodušených daňových priznaní 	1.1.2002	
Personálne zabezpečenie ústredia daňovej správy 	1.1.2002	
Redukcia daňových úradov – II. etapa	1.1.2002	
Zriadenie útvaru vyšetrovania – I. etapa	1.1.2002	
Predtlačené daňové priznania 	1.2.2002	
Zriadenie bezplatnej telefónnej linky	1.7.2002	
Výmena informácií o daňových subjektoch 	1.7.2002	
Spracovanie informácií o daňových subjektoch získaných z iných zdrojov	1.7.2002	
Zvýšenie bezpečnosti DIS – II. etapa	1.1.2003	
Systém evidencie a kontrolnej činnosti 	1.1.2003	
Elektronická výmena informácií medzi daňovou a colnou správou 	1.1.2003	
Zavedenie Intranetu 	1.1.2003	
Kontrolný systém výberu príjmov 	1.1.2003	
Podávanie priznaní v elektronickej forme 	1.7.2003	
Elektronická výmena informácií – daňová správa, daňový subjekt – II. etapa 	1.7.2003	
Elektronická výmena informácií – daňová správa, externé organizácie 	1.7.2003	
Elektronická výmena informácií s členskými krajinami EÚ 	1.7.2003	
Vytvorenie databázy (Dáta Warehause, datamining) 	1.10.2003