PREDKLADACIA  SPRÁVA

	Predkladaný materiál obsahuje návrh Dohody o financovaní medzi Slovenskou republikou a Európskou investičnou bankou- Slovensko – Projekt európskych ciest, diaľnica D/61, Bratislava (ďalej len „návrh Dohody o financovaní“). 

A. Základné informácie o Európskej investičnej banke

Európska investičná banka bola založená v roku 1958 Rímskou zmluvou zakladajúcou Európske spoločenstvo. Je autonómnou jednotkou určenou na financovanie kapitálových investícií podporujúcich európsku integráciu. V rámci štruktúry Európskeho spoločenstva pôsobí ako banka, ktorá financuje projekty spĺňajúce ciele politiky spoločenstva. Jej sídlo je v Luxemburgu.

	Akcionárom EIB je skupina 15 členských štátov EÚ, ktoré upisujú akcie v súlade s ich podielom v rámci EÚ. EIB pôsobí v rámci štruktúry Európskeho spoločenstva ako banka, ktorá financuje projekty spĺňajúce ciele politiky spoločenstva, ako aj kapitálové investície podporujúce európsku integráciu presadzovaním ekonomickej politiky Európskej únie, posilňuje rozvoj ekonomicky slabých regiónov v Európskej únii, podporuje ďalšie ciele EÚ poskytovaním dlhodobých finančných prostriedkov na špecifické kapitálové projekty, poskytuje pôžičky najmä z výnosov vlastného požičiavania, uskutočňuje finančné operácie mimo EÚ riadené z vlastných zdrojov banky, ale tiež zo zdrojov rozpočtu EÚ alebo štátneho rozpočtu členov.

EIB je schopná mobilizovať značné objemy finančných zdrojov, a pritom nie je ziskovo orientovaná. Financuje ekonomicky prínosné projekty, čím napĺňa jeden z cieľov EÚ. 90% úverov poskytuje EIB v rámci krajín EÚ, a to aj krajinám, ktoré majú lepší rating ako SR a s rovnakými podmienkami. EIB vypracúva hodnotenia a sleduje investičné projekty a programy. Projekty, ktoré bude EIB financovať, musia byť uskutočniteľné v štyroch základných oblastiach: ekonomickej, technickej, environmentálnej a finančnej. Každý investičný projekt hĺbkovo hodnotí a sleduje až do jeho ukončenia. Vysoký rating EIB (AAA) umožňuje vypožičiavať si za najlepších podmienok, ktoré poskytuje ďalej vo svojich úverových podmienkach. Finančné prostriedky poskytuje pri uplatňovaní minimálnej prirážky na pokrytie administratívnych nákladov.EIB má vlastnú administratívnu štruktúru a rozhodovacie orgány, ktoré sú nezávislé od ostatných inštitúcií EÚ.

Orgány EIB sú: Rada guvernérov pozostáva z ministrov navrhnutých každým z členských štátov, zvyčajne ide o ministrov financií. Rada stanovuje všeobecné direktívy úverovej politiky, schvaľuje bilanciu a výročnú správu, zodpovedá za finančné operácie mimo EÚ a rozhoduje o navyšovaní kapitálu. Menuje členov Rady riaditeľov, Riadiaceho výboru a Výboru audítorov. Rada riaditeľov má 24 členov, ktorí sú nominovaní členskými krajinami a ďalšieho člena, ktorého navrhuje Európska komisia. Je zodpovedná za manažment EIB v zmysle cieľov stanovených bankou. Rozhoduje o úverových operáciách. Riadiaci výbor je kolektívnym výkonným orgánom, ktorý kontroluje všetky prebiehajúce operácie, doručuje rozhodnutia riaditeľom a je zodpovedný za ich realizáciu. Vedený je prezidentom banky, v jeho neprítomnosti ho vedie jeden zo siedmych viceprezidentov. Výbor audítorov overuje, či na základe práce vykonávanej medzinárodnými monitorovacími a audítorskými orgánmi boli operácie banky riadené a záznamy o nich vedené vhodným spôsobom.
Financovanie projektov v rámci SR
EIB zohráva významnú úlohu vo financovaní dlhodobých investičných projektov v Slovenskej republike. Je to najmä v oblasti rozvoja infraštruktúry - výstavba ciest a diaľnic, financovanie telekomunikačných projektov, výstavba a modernizácia železničných tratí a v oblasti energetiky so zameraním na racionálne využívanie energetických zdrojov.
Za obdobie 1990 až 2001 požičala EIB Slovenskej republike už 1,256 mld. EUR. V roku 2001 dostala SR 79 mil. EUR, v roku 2002 boli podpísané úvery vo výške 144 mil. EUR.
Prehľad projektov, ktoré boli financované zo zdrojov EIB v rokoch 1993 až 2002, v Slovenskej republike:

Názov projektu

Rok podpisu
zmluvy

Suma
v mil. EUR

Apex Global Loan I | 1993 | 28
Európske cesty I | 1993 | 10
Láb 4 - zásobník plynu | 1993 | 55
Telekomunikácie I | 1993 | 45
Riadenie letovej prevádzky | 1994 | 15
Telekomunikácie II | 1994 | 20
SPP I. A | 1995 | 30
Apex Global Loan II | 1995 | 50
Tepelná elektráreň – Vojany | 1996 | 70
SPP I. B | 1996 | 30
Európske cesty II | 1997 | 25
GLOBTEL – GSM | 1997 | 65
Európske cesty III | 1997 | 72
Telekomunikácie III | 1997 | 100
Paroplynový cyklus | 1998 | 50
Železnice SR | 1999 | 200
Volkswagen | 2000 | 160
Telekomunikácie | 2000 | 50
Spaľovňa | 2000 | 12
stredné a malé investície | 2000 | 20
most Košická, infraštruktúra | 2001 | 79
Sektor životné prostredie | 2002 | 30
VÚB – globálna pôžička na financovanie MSP | 2002 | 50
Severoslovenské celulózky a papierne, a.s. Ružomberok | 2002 | 64

B. Dohoda o financovaní - Slovensko- Projekt európskych ciest

	Na základe uznesenia vlády SR č.360 zo dňa 10.4.2002 – k Finančnému memorandu ISPA pre rok 2001 pre projekt Výstavba diaľnice D 61, časť Viedenská cesta – Prístavný most v Bratislave vláda uložila ministrovi financií v úlohe C.1 v spolupráci s ministrom dopravy, pôšt a telekomunikácií začať rokovania s Európskou investičnou bankou o úvere vo výške 21 502 660 EUR na zaistenie národného spolufinancovania projektu. 

Hlavným cieľom projektu je zlepšenie kvality príslušného európskeho dopravného koridoru v oblasti, ktorá bola identifikovaná ako dôležitý uzol siete TINA. Projekt zahŕňa spracovanie projektovej dokumentácie a výstavbu 3.87 km dlhého prepojenia 2x2 prúdovej delenej diaľnice (diaľnica D61) od Prístavného mosta po Viedenskú cestu. Diaľnica bude 26.5 m široká a určená pre rýchlosť 100 km/h. Diaľnica odbremení lokálnu cestnú sieť od časti hustej premávky, ktorá v súčasnosti oblasť upcháva a zmiernia sa nepriaznivé dopady v súčasnosti preplnených ciest (úspora paliva, úspora času, znížený počet nehôd).
 
	Celkové predpokladané náklady na projekt sú 83 mil. EUR. Banková rada Európskej investičnej banky schválila pôžičku Banky vo výške 40 mil. EUR, príspevok ISPA sa predpokladá vo výške 21,5 mil. EUR. Úver sa čerpá v piatich tranžiach. Keďže v štátnom rozpočte na rok 2002 neboli prostriedky rozpočtované,  bola príprava  Dohody o financovaní presunutá na rok 2003, kde boli rozpočtované prostriedky v zmysle § 8 ods.3 písm.b) zákona o štátnom rozpočte do výšky 1,6 mld. SKK (40 mil. EUR) z dôvodu zvýšenia sumy úveru pre rok 2003 na požiadanie EIB, keďže k podpisu Dohody o financovaní v roku 2002 nedošlo. Pre rok 2003 sa počíta s podpísaním Dohody o financovaní vo výške 27 mil. EUR a príspevkom ISPA grantu, pričom národné spolufinancovanie by už pri uvedených čiastkach nebolo potrebné. Na základe informácie Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR bola výška 27 mil. EUR určená na základe uskutočneného tendra podľa ponuky zhotoviteľa stavby. V prípade, že počas realizácie projektu vznikne potreba ďalších finančných zdrojov je možné požiadať EIB o poskytnutie zvyšných 13 mil. EUR na základe podpisu ďalšej dohody o financovaní, respektíve dofinancovať z vlastných zdrojov. Úroky pre jednotlivé tranže budú stanovené podľa čl.3 Dohody o financovaní a to v závislosti od toho, či ide o tranžu s pevnou sadzbou alebo variabilnou sadzbou. Fixná úroková sadzba pre EUR k 11.2.2003 pre úver od EIB na 15 rokov by bola 4,33%, pre úver na 20 rokov predpokladáme úrokovú sadzbu v rozpätí 4,4-4,5%, čo je výhodnejšie ako je súčasná úroveň na domácom kapitálovom trhu, kde sa sadzba pohybuje vo výške 4,9%.

	Vzhľadom k tomu, že podľa informácií Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR ako aj Európskej investičnej banky boli vybraní na základe tendra zhotovitelia projektu, je potrebné uzatvoriť Dohodu o financovaní – Slovensko- Projekt európskych ciest, diaľnica D/61, Bratislava v druhej polovici februára 2003. 

	Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť je súčasťou predkladaného materiálu. Priamy dopad na štátny rozpočet na rok 2003 je uvedený v zákone č.750/2002 Z.z. o štátnom rozpočte v § 8 ods.4 písm.g – 267 mil. SKK (okolo 6 mil. EUR). V roku 2004 odhadujeme čerpanie vo výške 12 mil. EUR a v roku 2005 9 mil. EUR. Odklad splácania istiny by mal byť počas realizácie stavby, t.j. v rokoch 2003-2005. Úver by mal byť poskytnutý na obdobie 20 rokov.