Prehľad odmeňovacích predpisov vo verejnej správe

Legislatívny rámec, ktorý upravuje odmeňovanie zamestnancov vo verejnej správe, je z hľadiska vnútornej skladby miezd a platov značne nesúrodý. Vo verejnej správe sa uplatňuje celkom 11 odmeňovacích predpisov (okrem ďalších 4 osobitných zákonov, ktorými sú upravené tarifné platy a základné stupnice platových taríf vybraných skupín zamestnancov), ktoré v priebehu predchádzajúcich rokov menili vnútornú skladbu miezd a platov nie za účelom zjednocovania princípov, ale s cieľom presadzovania čiastkových záujmov príslušných rozpočtových kapitol pre naplnenie výhodnejších pozícií pre jednotlivé skupiny zamestnancov verejnej správy. Podľa odmeňovacích predpisov rozlišujeme nasledovné skupiny zamestnancov verejnej správy:

1.	Zákon č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov
Podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov je odmeňovaných 185 osôb, vrátane verejného ochrancu práv, ktorý nie je ústavným činiteľom. Súčasne, v súlade s ustanoveniami zákona je  plat poslanca Národnej rady Slovenskej republiky  priemerným platom sudcu Slovenskej republiky, od ktorého sa odvíja jeho základný plat. Na plat sudcu Slovenskej republiky je naviazaný priemerný plat prokurátora. 
Poslancom Národnej rady SR okrem platu, ktorý je stanovený vo výške 3-násobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky a pre rok 2004 predstavuje sumu 43 100 Sk  patria funkčné príplatky (46 poslancov) za výkon funkcie podpredsedu, predsedu Národnej rady Slovenskej republiky, resp. podpredsedov a predsedov výborov NR SR v rozpätí od 2 500 Sk do 15 000 Sk.
Poslancom zároveň prináležia paušálne náhrady, ktoré v závislosti od miesta bydliska tvoria 70, resp. 80 % z mesačného základného platu poslanca a poskytujú sa vo výške 30 170 Sk, resp. 34 480 Sk.
Plat prezidenta zodpovedá štvornásobku platu poslanca a predstavuje 172 400 Sk.  Súčasne  sa  prezidentovi poskytuje paušálna náhrada vo  výške 40 000 Sk.
Predsedovi vlády Slovenskej republiky a ostatným členom vlády prináleží plat zodpovedajúci  jedenapolnásobku platu poslanca t. j. 64 650 Sk, ktorý pre predsedu vlády SR a podpredsedov vlády SR je zvýšený o funkčné príplatky zodpovedajúce sume  22 500 Sk, resp. 15 000 Sk. Paušálne náhrady sa v závislosti od funkcie pohybujú od 20 900 Sk do 25 600 Sk.
Plat sudcu ústavného súdu Slovenskej republiky zodpovedá 1,3 násobku platu poslanca NR SR, čo v absolútnom vyjadrení predstavuje sumu 56 030 Sk. Funkčné príplatky v rozsahu od 5 000 Sk do 10 000 Sk  sú stanovené pre sudcov, ktorí sú poverení výkonom funkcie predsedu senátu ústavného súdu, podpredsedu, resp. predsedu Ústavného súdu SR. Sudcom Ústavného súdu SR patria paušálne náhrady v závislosti od miesta trvalého pobytu vo výške 57,8 %, resp. 64,2 % z jeho platu, čo v absolútnom vyjadrení predstavuje sumu 32 385 Sk, resp. 35 971 Sk. 
Rovnaká výška funkčných príplatkov je stanovená aj pre predsedu a podpredsedu Najvyššieho súdu SR. Ostatné platové náležitosti sú upravené osobitným predpisom (Zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov).
Podľa vyššie uvedeného predpisu sú odmeňovaní aj predseda a podpredsedovia Najvyššieho kontrolného úradu SR, ktorých plat zodpovedá 1,5 resp. 1,3 násobku platu poslanca t.j. 64 650 Sk, resp. 56 030 Sk. Funkčný príplatok pre predsedu je stanovený vo výške 10 000 Sk a pre podpredsedov 7 500 Sk. Paušálne náhrady sú priznané vo výške 57 %, resp. 64 % z ich platu, v závislosti od miesta trvalého pobytu. Predseda má priznanú paušálnu náhradu vo výške 41 376 Sk a podpredsedovia vo výške 35 859 Sk.
Plat generálneho prokurátora Slovenskej republiky zodpovedá 1,3 násobku platu poslanca t.j. 56 030 Sk. Súčasne je generálnemu prokurátorovi priznaný funkčný príplatok vo výške 10 000 Sk a paušálne náhrady vo výške 8 000 Sk mesačne. 
Okrem vyššie uvedených platových náležitostí prináleží pri zániku poslaneckého mandátu poslancom plat  ešte päť mesiacov. Uvedené neplatí, ak ide o poslanca, ktorý bol znovu zvolený v nasledujúcom volebnom období. Ostatným ústavným činiteľom prináležia tri platy po skončení výkonu funkcie s výnimkou prezidenta, ktorému, po skončení výkonu funkcie patrí doživotne plat vo výške 30 000 Sk.
Niektorí ústavní činitelia ako predseda NR SR, prezident, predseda vlády SR, predseda Ústavného súdu SR, predseda NKÚ SR majú okrem iných náležitostí stanovených zákonom nárok na bezplatné užívanie primerane vybaveného bytu. Uvedené platí aj pre  podpredsedov NR SR, podpredsedov vlády SR, sudcov Ústavného súdu SR, podpredsedov  NKÚ SR a generálneho prokurátora, ak majú trvalý pobyt mimo sídla úradu.
V zmysle zákona o  platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky sa platy ústavným činiteľom upravujú o percento zodpovedajúce zvýšeniu priemerného platu pracovníka národného hospodárstva SR za predchádzajúci kalendárny rok.  Plat ústavných činiteľov sa zvyšuje prevažne raz za rok (v celoročnom vyjadrení).  Paušálne náhrady ústavných činiteľov nepodliehajú zdaneniu.
V roku 2004 sa na odmeňovanie ústavných činiteľov rozpočtovali finančné prostriedky vo výške 156 104 tis. Sk (bez rezervy v kapitole Všeobecná pokladničná správa) s priemerným mzdovým výdavkom vo výške 70 317,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 0,05 %.

2.	Zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
Priemerným platom sudcu, od ktorého sa odvíja základný plat sudcu je v súlade so zákonom č. 120/1993 Z. z. plat poslanca Národnej rady Slovenskej republiky.  
Plat sudcu tvoria:
a)	základný plat sudcu,
b)	príplatky,
c)	plat za výkon funkcie sudcu nadčas,
d)	ďalší plat,
e)	vyrovnanie platu,
f)	odmeny pri životnom jubileu.
Sudcovi patria tiež mesačné paušálne náhrady nákladov spojené s výkonom funkcie vo výške 1/12 z 50 % základného platu sudcu.
Rozhodujúcou zložkou odmeňovania sudcov je základný plat sudcu. Základný plat sudcov, s výnimkou sudcov Ústavného súdu SR sa určuje podľa zaradenia sudcov do dvoch platových skupín a siedmich platových stupňov v závislosti od druhu súdu a dĺžky praxe sudcu v škále od 0,9 do 1,25 násobku priemerného platu sudcu. Priemerným platom sudcu je plat poslanca národnej rady.
Základným platom sudcov Najvyššieho súdu SR je plat rovnajúci sa 1,3 násobku platu poslanca národnej rady. 
Základný plat sudcu spolu s funkčným príplatkom sudcu tvorí funkčný plat sudcu.
Sudcovi patrí v každom polroku kalendárneho roka ďalší plat vo výške funkčného platu. Prechodnými ustanoveniami zákona sa poskytovanie ďalšieho platu doteraz obmedzuje len na poskytnutie jedného ďalšieho platu v kalendárnom roku.
Vyššie uvedený zákon upravuje aj poskytovanie ostatných výhod a to odchodné, preventívnu rehabilitáciu, príplatok k nemocenskému, peňažnej pomoci v materstve, príplatok k dôchodku, atď.
Valorizácia platov sudcov sa vykonáva súčasne s valorizáciou platov ústavných činiteľov v závislosti na medziročnom vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve SR.
V roku 2004 sa na odmeňovanie plánovaného počtu 1 361 sudcov rozpočtovali prostriedky v objeme 840 213 tis. Sk (bez zvýšenia rozpočtovaného v kapitole VPS), s priemerným mesačným mzdovým výdavkom 51 446,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 0,27 %.
V štruktúre platov najväčší podiel tvorí základný plat 82,1 %, z ďalších položiek tvorí funkčný príplatok 1,8 %, ďalší plat 7,0 %, paušálne náhrady 3,5 % a ostatné zložky platu 5,6%.

3.	Zákon č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry
Priemerný plat prokurátora je naviazaný na priemerný plat sudcu a zodpovedá platu poslanca Národnej rady SR. Priemerný plat prokurátora je základňou pre výpočet základného platu prokurátora.  Plat prokurátora tvoria:
a)	funkčný plat ( základný plat a funkčný príplatok),
b)	náhrady funkčného platu a osobitné formy odmeňovania,
c)	príplatky k funkčnému platu,
d)	odmena.
Prokurátorovi patrí tiež mesačná paušálna náhrada nákladov spojená s výkonom funkcie vo výške 1/12 z 50 % základného platu prokurátora.
Rozhodujúcou zložkou odmeňovania prokurátorov je funkčný plat prokurátora, ktorý tvorí základný plat prokurátora a funkčný príplatok. Základný plat prokurátora generálnej prokuratúry upravený zákonom č. 120/1993 Z. z. je plat zodpovedajúci platu sudcu Najvyššieho súdu SR, t. j. 1,3 násobok poslanca národnej rady. Základný plat ostatných prokurátorov sa určuje podľa zaradenia prokurátorov do dvoch platových skupín a ôsmich platových stupňov v závislosti od druhu prokuratúry a dĺžky praxe prokurátora v škále od 0,85 do 1,25 násobku priemerného platu prokurátora. Priemerný plat prokurátora zodpovedá priemernému platu sudcu.
Prokurátorovi patrí v každom polroku kalendárneho roka ďalší plat vo výške funkčného platu. Prechodnými ustanoveniami zákona sa poskytovanie ďalšieho platu doteraz obmedzuje len na poskytnutie jedného ďalšieho platu v kalendárnom roku.
Vyššie uvedený zákon upravuje aj poskytovanie ostatných výhod a to odchodné, úmrtné, preventívnu rehabilitáciu, príplatok k nemocenskému, príplatok k podpore pri ošetrovaní člena rodiny, peňažnej pomoci v materstve, príplatok k dôchodku, atď.
Valorizácia platov prokurátorov sa vykonáva súčasne s valorizáciou platov ústavných činiteľov v závislosti na medziročnom vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve SR.
V roku 2004 sa na odmeňovanie plánovaného počtu 797 prokurátorov rozpočtovali prostriedky v objeme 493 617 tis. Sk (bez zvýšenia rozpočtovaného v kapitole VPS), s priemerným mzdovým výdavkom 51 612,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 0,16 %.
 V štruktúre platov najväčší podiel tvorí základný plat 82,5 %, z ďalších položiek tvorí funkčný príplatok 1,9 %, ďalší plat 7,0 %, paušálne náhrady 3,3 % a ostatné zložky platu 5,3%.

4.	Zákon č. 312/2001 Z. z o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Od 1. januára 2004 je odmeňovanie štátnych zamestnancov v zmysle schválenej novely zákona postavené na nových princípoch. Štátnemu zamestnancovi za podmienok ustanovených týmto zákonom patrí plat, ktorý pozostáva z:
a)	tarifného platu (platová tarifa a zvýšenie platovej tarify),
b)	príplatku za riadenie,
c)	príplatku za zastupovanie,
d)	osobného príplatku,
e)	osobitného príplatku,
f)	príplatku za: štátnu službu v noci, v sobotu a v nedeľu, sviatok, v sťaženom a zdraviu škodlivom prostredí, prípravu čakateľa, v krízovej oblasti, zmennosť a nadčas,
g)	odmeny.
Novelou zákona sa rozšíril počet platových tried z 9 na 11, boli vypustené platové stupne, ktoré zohľadňovali započítanú prax pre určenie tarifného platu. Zaviedol sa nový prvok „zvýšenia tarifného platu na základe služobného hodnotenia“ a vypustilo sa priznávanie ďalšieho platu.
Zvyšovanie platových taríf nadväzuje na kolektívnu zmluvu vyššieho stupňa dohodnutú na príslušný kalendárny rok v závislosti od predpokladaného vývoja priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v podnikateľskej sfére a od zdrojových možností štátneho rozpočtu.
Osobitosťou tohto zákona sú osobitné platové tarify vybraných skupín štátnych zamestnancov, ktorým sa uvedenou novelou zákona výrazne zvýšili platové tarify v zmysle prijatých noviel: zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady SR pre štátnych zamestnancov Kancelárie NR SR, zákona č. 16/1993 Z. z. o Kancelárii prezidenta SR pre štátnych zamestnancov Kancelárie prezidenta SR, zákona č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv pre štátnych zamestnancov Kancelárie verejného ochrancu práv a zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov pre štátnych zamestnancov Ústavného súdu SR.
V ďalších náležitostiach sa upravilo vyplatenie odchodného vo výške priznaného funkčného platu, ktoré sa kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa môže zvýšiť. Súčasne kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa je možné skrátiť týždenný služobný čas, ktorý pre ostatné skupiny štátnych zamestnancov  vyplýva zo zákona. Hmotnou výhodou pre určité skupiny zamestnancov je používanie služobného motorového vozidla, služobného mobilného telefónu a paušálnych náhrad. Pre štátnych zamestnancov odmeňovaných podľa tohto zákona bol vypustený príplatok k nemocenskému, príplatok k podpore pri ošetrovaní člena rodiny a príplatok za štátnu službu k dôchodku.
V roku 2004 sa pre 39 421 štátnych zamestnancov  rozpočtovali finančné prostriedky vo výške 8 577 797 tis. Sk (bez valorizácie k 1. 8. 2004 vo výške 7 %) s priemerným mzdovým výdavkom vo výške 18 133,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 2,76 %.
V štruktúre výdavkov z roku 2003 najväčšiu položku tvorí tarifný plat – 86,3 %, príplatok za riadenie – 2,3 %, osobný príplatok – 8,5 % a ostatné zložky platu tvoria  3,0 %.

5.     	Zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov a

6.         Zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov
Zákon o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov nadobudol účinnosť 1. januára 2004, okrem čl. I, § 14, ktorý nadobudne účinnosť 1. septembra 2004.
V zmysle § 4 zákona zamestnancovi patrí plat, ktorým je:
a)	tarifný plat
b)	príplatok za riadenie
c)	príplatok za zastupovanie
d)	osobný príplatok
e)	príplatok za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí, príplatok za prácu v krízovej oblasti, príplatok za zmennosť, príplatok za činnosť triedneho učiteľa, príplatok za praktickú prípravu, príplatok za prácu v noci, príplatok za prácu v sobotu alebo v nedeľu, príplatok za prácu vo sviatok a plat za prácu nadčas
f)	odmena
V súlade so zákonom sú zamestnanci zaraďovaní do stupníc platových taríf v 14 platových triedach a 12 platových stupňoch:
-	základná stupnica (príloha č. 3 k zákonu)
-	osobitná stupnica platových taríf pre pedagogických zamestnancov a niektorých ďalších zamestnancov (príloha č. 4 k zákonu)
-	osobitná stupnica platových taríf učiteľov vysokých škôl, výskumných a vývojových zamestnancov a zdravotníckych zamestnancov (príloha č. 5 k zákonu)
Aj pri aplikácii tohto zákona je pre niektoré inštitúcie upravená (výrazne vyššia) základná stupnica platových taríf. Ide o zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme Kancelárie NR SR, ktorí sú odmeňovaní podľa zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku NR SR v znení neskorších predpisov a  Kancelárie verejného ochrancu práv, ktorí sú odmeňovaní podľa zákona č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv v znení neskorších predpisov.
Stupnica platových taríf učiteľov vysokých škôl, výskumných a vývojových zamestnancov a zdravotníckych zamestnancov (príloha č. 5) je podstatne zvýhodnená oproti stupniciam platových taríf ostatných kategórií zamestnancov.
Zvýšené stupnice platových taríf a termín ich účinnosti v nadväznosti na kolektívnu zmluvu vyššieho stupňa dohodnutú na príslušný kalendárny rok ustanoví nariadenie vlády.
Oproti zákonu č. 313/2001 o verejnej službe v znení neskorších predpisov, ktorého platnosť skončila 31. 12. 2003, zo zákona č. 553/2003 Z. z. bolo vypustené a tým zrušené ustanovenie týkajúce sa vyplatenia ďalšieho platu.
Niektoré ďalšie podmienky zamestnania upravuje Kolektívna zmluva vyššieho stupňa uzatvorená na rok 2004 podľa zákona č. 553/2003 Z. z. Ide predovšetkým o možnosť skrátenia pracovného času, predĺženia výmery dovolenky, vyplatenia odstupného a odchodného, stanovenie výšky príspevku na doplnkové dôchodkové poistenie a prídel do sociálneho fondu. 
V súlade s platnou kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa sa od 1. 8. 2004 zvýši základná stupnica platových taríf a osobitná stupnica platových taríf pedagogických zamestnancov a niektorých ďalších zamestnancov o 7 %. Učiteľom vysokých škôl, výskumným a vývojovým zamestnancov a zdravotníckym zamestnancov sa v tomto roku neupravuje stupnica platových taríf.
Zákonník práce (zákon č. 311/2001 Z. z.) s výnimkou niektorých ustanovení nadobudol účinnosť 1. apríla 2002 a odvtedy bol niekoľkokrát novelizovaný. Jeho uplatňovanie vo verejnej sfére vyplýva predovšetkým z Čl. I § 1 bodu 1 písm. b) zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov
V zmysle § 118 zákona je zamestnávateľ povinný poskytovať zamestnancovi za vykonanú prácu mzdu, ktorá nesmie byť nižšia ako minimálna mzda ustanovená osobitným predpisom.
Mzdové podmienky zamestnávateľ dohodne s príslušným odborovým orgánom v kolektívnej zmluve alebo so  zamestnancom v pracovnej zmluve. Ak odmeňovanie zamestnancov nie je dohodnuté v kolektívnej zmluve, zamestnávateľ je povinný poskytovať zamestnancovi mzdu najmenej v sume minimálneho mzdového nároku.
Súčasťou mzdy môže byť:
-	mzda za prácu nadčas
-	mzda za sviatok
-	mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu
-	mzdové zvýhodnenie za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí
Okrem mzdy môže zamestnávateľ poskytovať iné plnenia, najmä odstupné a odchodné.
Podmienky zamestnávania vrátane mzdových podmienok zamestnancov odmeňovaných podľa zákonníka práce upravuje kolektívna zmluva medzi odborovým orgánom a zamestnávateľom uzatvorená v súlade s ustanovením § 231 zákona.
V roku 2004 sa pre 244 085 zamestnancov ústrednej správy pri výkone práce vo verejnom záujme rozpočtovali mzdy a platy  vo výške  37 249 013 tis. Sk (bez zohľadnenia valorizácie pre rok 2004) a priemerná mzda vo výške 12 717,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 12 %.
V štruktúre výdavkov na mzdy a platy vo verejnej službe v  roku 2003 najväčšiu položku tvorí tarifný plat, a to 87 %. Príplatok za riadenie tvorí 2 %, osobný príplatok 7 % a ostatné zložky platu 4 %.   

7.	Zákon č. 73/1998 Z. z o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície
Platové a ďalšie náležitosti príslušníkov pozostávajú z:
a)	funkčného platu,
b)	hodnostného príplatku,
c)	riadiaceho príplatku,
d)	osobitného príplatku,
e)	osobného príplatku,
f)	príplatku za: zastupovanie alebo za výkon dočasne neobsadenej riadiacej funkcie, štátnu službu v sťažených a zdraviu škodlivých podmienkach, prípravu policajta čakateľa, starostlivosť o prideleného služobného psa alebo služobného koňa, starostlivosť a vedenie služobného cestného vozidla alebo služobného motorového člna, výkon potápačskej činnosti, zmennosť, výkon štátnej služby nad základný čas služby v týždni, štátnu službu v noci, v sobotu a v nedeľu, vo sviatok a peňažnej náhrady za služobnú pohotovosť,
g)	ďalšieho služobného platu,
h)	odmeny – novela od 1. 5. 2004.
Zvyšovanie platových taríf do prijatia novely zákona ustanovoval zákon o štátnom rozpočte. Prijatím novely zákona od 1. mája 2004 sa zvyšovanie platových taríf príslušníkov viaže na rast platu zamestnanca v národnom hospodárstve SR o percento zodpovedajúce tomuto zvýšeniu.
V súvislosti s novelou citovaného zákona sa zvyšujú od 1. januára  2005 i hodnostné príplatky príslušníkov na úroveň hodnostných príplatkov profesionálnych vojakov.
Poskytovanie ostatných výhod upravuje zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Ide o odchodné, výsluhový dôchodok, výsluhový príspevok, liečenie, práceneschopnosť – náhrada do výšky 100 % služobného platu, odevné atď.
V roku 2004 sa pre 28 880 príslušníkov rozpočtovali finančné prostriedky (bez valorizácie od 1. 8. 2004) vo výške 7 874 593 tis. Sk s priemerným platom 22 649,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 2,54%.
V štruktúre výdavkov z roku 2003 najväčšiu položku tvorí funkčný plat – 45,8 %. Ďalší plat predstavuje 14,2 %, osobitný príplatok – 11,8 %, hodnostný príplatok – 9,5 %, osobný príplatok – 8,9 %, ostatné príplatky – 8,4 % a riadiaci príplatok – 1,4 %.

8.	Zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov
Platové náležitosti a ďalšie náležitosti colníkov zodpovedajú svojou štruktúrou zákonu č. 73/1998 Z. z.  o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže SR a Železničnej polície v znení neskorších predpisov. 
Zvyšovanie funkčných platov, termín účinnosti a percentuálne zvýšenie na príslušný rok ustanovuje zákon o štátnom rozpočte.
Poskytovanie ostatných výhod aj pre túto skupinu štátnych zamestnancov upravuje zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
V roku 2004 sa pre 5 332 colníkov rozpočtovali finančné prostriedky (bez valorizácie od 1.8.2004) vo výške 1 089 042 tis. Sk s priemerným platom 17 021,- Sk. V štruktúre výdavkov z roku 2003 najväčšiu položku tvorí funkčný plat 52,5 %, ďalší služobný plat tvorí 14,3 %, hodnostný príplatok 12,8 %, ostatné príplatky 9,2 %, osobný príplatok 7,6 %, osobitný príplatok 1,8 % a riadiaci príplatok 1,8 %. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 0,35 %.
Zákon o štátnej službe colníkov doposiaľ neupravuje zmeny vyplývajúce z novely zákona o štátnej službe príslušníkov.

9.	Zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov
	Platové náležitosti a ďalšie náležitosti príslušníkov HZZ (ďalej len príslušníkov) pozostávajú zo služobného príjmu , ktorý sa skladá z:
a)	tarifného platu – platová trieda a platový stupeň, ktorý sa určuje podľa započítanej praxe (deväť platových tried a dvanásť platových stupňov),
b)	príplatku za riadenie,
c)	osobného príplatku,
d)	hodnostného príplatku,
e)	ostatných príplatkov: za zastupovanie, za štátnu službu v noci, za štátnu službu v sobotu a v nedeľu, za štátnu službu vo sviatok, plat za štátnu službu nadčas, za zmennosť, za štátnu službu v sťaženom a zdraviu škodlivom prostredí a náhrady za služobnú pohotovosť a náhrady za pohotovosť,
f)	odmeny,
g)	ďalšieho platu – v každom polroku kalendárneho roku.
Zvyšovanie platových taríf nadväzuje na kolektívne vyjednávanie v závislosti od predpokladaného vývoja priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v podnikateľskej sfére. Ak sa kolektívna zmluva neuzatvorí, zvýšenie stupnice platových taríf a termín jej účinnosti navrhne vláda ako súčasť návrhu zákona o štátnom rozpočte.
Vyššie uvedený zákon upravuje aj poskytovanie ostatných výhod a to odchodné, vyrovnávací príspevok, príplatok k nemocenskému a príplatok k podpore pri ošetrovaní člena rodiny, príplatok za štátnu službu k dôchodku, odevné, rekondičné pobyty atď.
V roku 2004 sa rozpočtovali pre 4 030 príslušníkov finančné prostriedky (bez valorizácie od 1.8.2004) vo výške 855 015 tis. Sk s priemerným platom 17 680,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 0,28%.
V štruktúre výdavkov z roku 2003 najväčšiu položku tvorí tarifný plat 63,1 %, ostatné príplatky 12,4 %,náhradu za služobnú pohotovosť a náhrada za pohotovosť 10,3 %, hodnostný príplatok 8,1 %, osobný príplatok 4,6 %, riadiaci príplatok 1,5 %.
U príslušníkov HZZ doposiaľ nebol vyplatený ďalší plat z dôvodu každoročnej novely zákona upravujúcej termín účinnosti ustanovenia vzťahujúceho sa na ďalší plat. 

10.	Zákon č. 380/1997 o peňažných náležitostiach vojakov v znení neskorších predpisov
Systém odmeňovania profesionálnych vojakov tvoria:
a)	služobný príjem,
b)	osobitné príplatky a odmeny,
c)	zahraničný príspevok,
d)	odmena za pohotovosť,
e)	ďalší služobný príjem.
Okrem toho sa profesionálnym vojakom poskytujú ďalšie peňažné náležitosti, ktoré nemajú charakter miezd, platov, služobných príjmov a OOV.
Rozhodujúcou zložkou odmeňovania profesionálnych vojakov je služobný príjem, ktorý pozostáva z funkčného platu, hodnostného príplatku, prídavku za výsluhu rokov a zo škály rôznych príplatkov.
Od roku 2002 sa profesionálnym vojakom vypláca v každom polroku kalendárneho roka ďalší služobný príjem vo výške súčtu funkčného platu, hodnostného príplatku, prídavku za výsluhu rokov a príplatkov priznaných mesačnou sumou.
Zvýšenie funkčných platov o príslušné percento a termín jeho účinnosti sa každoročne ustanovuje v zákone o štátnom rozpočte na príslušný rok.
V roku 2004 sa na odmeňovanie profesionálnych vojakov rozpočtovali finančné prostriedky vo výške 4 957 487 tis. Sk. V tomto roku sa platy profesionálnych vojakov nevalorizujú. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 1,60 %.
V štruktúre platov najväčší podiel tvorí funkčný plat vrátane prídavku za výsluhu rokov 45,5 %, z ďalších položiek tvorí hodnostný príplatok 15,8%, osobný príplatok 7,4 %, ostatné príplatky 12,8 %, ďalší služobný príjem 13,2 % a ostatné zložky platu 5,3 %.

11.	Nariadenie vlády ČSFR č. 578/1990 Zb. o úprave osobných požitkov poskytovaných duchovným cirkví a náboženských spoločností v znení nariadenia vlády SR č. 187/1997 Z. z.
	Odmeňovanie duchovných pozostáva z nasledovných zložiek:
a)	základného platu v závislosti od doby vykonávanej duchovnej činnosti a funkcií duchovných vykonávajúcich duchovenskú činnosť (7 skupín a 11 stupňov)
b)	hodnostného prídavku
c)	výkonnostného príplatku a
d)	odmeny
Valorizácia platov duchovných sa od roku 1997 neuplatnila.
V roku 2004 sme rozpočtovali pre 3033 duchovných finančné prostriedky vo výške 314 534 tis. Sk s priemerným zárobkom 8 642,- Sk. Na celkovom objeme výdavkov štátneho rozpočtu sa rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy podieľa 0,1 %.
 V štruktúre výdavkov z roku 2003 najväčšiu položku tvorí základný plat 73,5 %, výkonnostný príplatok 13,8 % a hodnostný prídavok 12,7 %.