Predkladacia správa

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) predkladajú poslanci Národnej rady Slovenskej republiky Jirko Malchárek a Vlastimil Ondrejka podľa čl. 87 ods. 1 Ústavy SR. Na rokovanie vlády SR sa návrh predkladá podľa § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. 

Predkladaný návrh zákona je reakciou na podstatné zmeny v koncepcii fungovania obchodného registra v Slovenskej republike, ktorých právny rámec predstavuje zákon o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov schválený na októbrovej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky s predpokladaným termínom nadobudnutia účinnosti od 1. februára 2004.

Jedným zo základných princípov, ktorý nová právna úprava vniesla do konania pred obchodným registrom, je princíp formálneho preskúmavania návrhu na zápis a jeho príloh, tzn., že registrový súd preskúma najmä úplnosť návrhu na zápis a jeho príloh, súlad údajov uvedených v návrhu na zápis s údajmi vyplývajúcimi z príloh k návrhu na zápis, ako aj splnenie ďalších zákonom taxatívne vymedzených formálnych predpokladov zápisu (§ 6 a 7 zákona o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov). Za obsahovú stránku údajov zapísaných do obchodného registra na základe návrhu na zápis, ktorý spĺňa podmienky na vykonanie zápisu ustanovené v § 6 a 7 zákona o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ponesie podľa novej právnej úpravy v plnej miere zodpovednosť osoba, ktorá podala návrh na zápis. 

Táto právna úprava nadväzuje na ustanovenia obchodných smerníc Rady Európskej únie (najmä prvej obchodnej smernice Rady č. 68/151/EHS,                         tzv. publikačnej smernice, tretej obchodnej smernice Rady č. 78/855/EHS, tzv. smernice o fúziách a šiestej obchodnej smernice Rady č. 82/891/EHS o rozdelení akciových spoločností).

Podľa článku 10 publikačnej smernice platí, že členské štáty sú povinné podrobiť proces založenia a vzniku kapitálových spoločností (tzn. akciovej spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, prípadne komanditnej spoločnosti na akcie), predchádzajúcej kontrole splnenia zákonných požiadaviek, ktorá môže mať podľa voľby členského štátu jednu z nasledujúcich dvoch foriem: prvou formou je súdna alebo správna kontrola splnenia podmienok na vznik kapitálovej spoločnosti ustanovených právnymi predpismi (vykonávaná orgánom zodpovedným za vedenie obchodného registra – registrovým súdom alebo registrovým úradom), druhou prípustnou formou je zabezpečenie vyhotovovania zakladateľských dokumentov kapitálovej spoločnosti (zakladateľská zmluva (listina), stanovy), ako aj každej zmeny týchto dokumentov, vo forme verejných listín, ktorými sa osvedčuje dodržanie podmienok ustanovených právnymi predpismi.
	Podobná právna úprava platí podľa článku 16 smernice o fúziách a podľa článku 14 smernice o rozdelení akciových spoločností aj v prípade splynutia, zlúčenia alebo rozdelenia akciových spoločností. Za predpokladu, že právne predpisy členského štátu nevyžadujú, aby účinnosti týchto zmien predchádzala súdna alebo správna kontrola dodržania zákonných predpokladov, vyžaduje sa, aby mali zápisnice z valných zhromaždení, na ktorých sa o zmenách rozhodlo, ako aj uzatvorená zmluva o splynutí alebo zlúčení (projekt rozdelenia) formu verejných listín, ktoré ich dodržanie osvedčujú. 

  V ostatných prípadoch smernice Európskej únie preventívnu materiálnu kontrolu nevyžadujú.

Z tohto modelu vychádza aj zákon o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Preventívna súdna materiálna kontrola údajov, ktoré sa navrhujú do obchodného registra zapísať, sa v zmysle novej právnej úpravy obmedzuje na prípady zápisu skutočností osobitného charakteru, akými sú najmä prvozápisy. Preventívna materiálna kontrola súladu údajov vyplývajúcich z listín, ktoré sú prílohou návrhu na zápis, s platnými právnymi predpismi je zabezpečená aj tých ďalších prípadoch, keď osobitný predpis ukladá vo vzťahu k zapisovanej skutočnosti povinnosť vyhotoviť notársku zápisnicu o právnom úkone. Druhý typ preventívnej materiálnej kontroly sa uplatňuje najmä vo vzťahu k akciovej spoločnosti a na zápisy údajov v súvislosti so splynutím, zlúčením a rozdelením obchodných spoločností a družstiev. 

Zákon o obchodnom registri teda v časti, ktorá obsahuje zmeny a doplnenia Obchodného zákonníka, nepredpokladá rozšírenie počtu notárskych zápisníc na ďalšie typy právnych úkonov, keďže sa Ministerstvu spravodlivosti SR ako predkladateľovi zákona tento postup v priebehu prác na jeho príprave nejavil z hľadiska právnej istoty ako nevyhnutný.

Ďalším dôvodom, prečo Ministerstvo spravodlivosti SR v rámci novely Obchodného zákonníka vykonanej zákonom o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov nenavrhlo rozšírenie požiadaviek na vyhotovovanie notárskych zápisníc bola aj skutočnosť, že by takémuto kroku muselo v prvom rade predchádzať vykonanie zmien vo Vyhláške MS SR č. 31/1993 Z. z. o odmenách a náhradách notárov v znení neskorších predpisov, a to aj vo vzťahu k výškam poplatkov za spísanie notárskych zápisníc o relevantných právnych úkonoch, ktoré sa v súčasnosti odvodzujú od ceny predmetu úkonu (výšky základného imania spoločnosti). Súčasný model je pritom podľa názoru Ministerstva spravodlivosti nevyhovujúci, keďže nevyjadruje potrebnú väzbu výšky poplatku na obtiažnosť právneho úkonu, ani na jeho technickú náročnosť. Zámerom Ministerstva spravodlivosti SR pritom je, aby sa zmeny v uvedenej vyhláške vykonali jednak na základe dôkladnej finančnej analýzy, jednak na širšom a koncepčnejšom základe, tzn. komplexne a nielen vo vzťahu k  poplatkom za spisovanie notárskych zápisníc.

Ministerstvo spravodlivosti SR ďalej upozorňuje na tú skutočnosť, že vláde Slovenskej republiky navrhne, aby sa v Pláne legislatívnych úloh vlády na rok 2004 uložila ministerstvu spravodlivosti úloha predložiť v prvom polroku roku 2004 návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Obchodný zákonník. Vypracovanie tejto novely Obchodného zákonníka je odôvodnené požiadavkou odstrániť identifikované nedostatky v zapracovaní šiestich obchodných smerníc Rady EÚ do znenia Obchodného zákonníka, ktoré sa realizovalo veľkou novelizáciou tohto právneho predpisu s účinnosťou od 1. januára 2002. Pripravovaná väčšia novela Obchodného zákonníka by v tejto súvislosti mohla poskytnúť dostatočný priestor na sústredenie väčšieho počtu čiastkových požiadaviek na zmenu a doplnenie Obchodného zákonníka.

 Návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Jirka Malchárka a Vlastimila Ondrejku na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov vychádza zo správneho predpokladu, že v zmysle schválenej právnej úpravy obchodného registra budú mať z hľadiska pravdivosti údajov zapisovaných do obchodného registra a súladu zapísaných údajov s platnými právnymi predpismi osobitný význam listiny, ktorými sa návrh na zápis údajov do obchodného registra dokladá; a to najmä ich forma a že pri zachovaní minimálnej miery materiálneho preskúmavania zo strany registrového súdu (tak ako ju predpokladá zákon o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov) je forma notárskej zápisnice o právnom úkone jediným prostriedkom, ktorý by umožnil vykonávať preventívnu kontrolu súladu údajov, ktoré sa navrhujú zapísať do obchodného registra, s právnymi predpismi.

V tomto zmysle predkladaný návrh zákona neodporuje základným princípom novej právnej úpravy obchodného registra a mohol by ponúknuť dodatočné záruky v súvislosti so zabezpečovaním súladu údajov zapísaných do obchodného registra so skutočným stavom.         

Na druhej  strane Ministerstvo spravodlivosti SR zastáva názor, že k prípadným zmenám a doplneniam Obchodného zákonníka pokiaľ ide o rozširovanie povinnosti vyhotovovať notárske zápisnice o právnom úkone by malo dôjsť v rámci komplexnejšej novely Obchodného zákonníka, ktorú ministerstvo spravodlivosti plánuje predložiť v prvej polovici roka 2004. K uvedenému časovému horizontu Ministerstvo spravodlivosti SR predpokladá aj doriešenie súvisiacej problematiky notárskych poplatkov.
	
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky odporúča vláde Slovenskej republiky z vyššie uvedených dôvodov vysloviť s predloženým návrhom zákona nesúhlas.