Správa o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády SR 
M. Dzurindu v Ruskej federácii v dňoch 7. -9. apríla 2003

V dňoch 7. - 9. apríla 2003 uskutočnil predseda vlády SR M. Dzurinda na pozvanie predsedu vlády RF M. Kasianova oficiálnu návštevu Ruskej federácie. Predsedu vlády SR sprevádzal minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR P. Prokopovič, štátny tajomník MZV SR I. Korčok, štátny tajomník Ministerstva obrany SR R. Káčer, štátny tajomník Ministerstva hospodárstva a privatizácie L. Pomóthy a štátny tajomník Ministerstva financií SR V. Podstránsky. V sprievode delegácie premiéra boli aj predstavitelia slovenských podnikateľských kruhov a zástupcovia slovenských médií. 	
Počas návštevy bol M. Dzurinda prijatý prezidentom RF V. Putinom, rokoval s predsedom vlády RF M. Kasianovom a primátorom Moskvy J. Lužkovom. Predseda slovenskej vlády oficiálne otvoril aj stretnutie podnikateľských kruhov SR a RF, počas ktorého sa stretol s ministrom bez kresla a vedúcim Úradu vlády RF I. Šuvalovom a prezidentom Ruskej obchodnej a priemyselnej komory J. Primakovom. Súčasťou programu návštevy bolo aj stretnutie s predstaviteľmi ruskej pravice (G. Javlinskij, I. Chakamada a J. Gajdar), stretnutie so Slovákmi pôsobiacimi v RF v rámci zahraničných firiem a spoločností. Po rokovaní s predsedom vlády RF M. Kasianovom sa uskutočnila spoločná tlačová konferencia oboch premiérov.

Obsah a priebeh rokovaní:

Bilaterálne vzťahy  
Počas oficiálnych rokovaní s ruskými prezidentom V. Putinom boli posúdené viaceré otázky dvojstranných vzťahov, spoločne bolo konštatované, že relácia nie je zaťažená žiadnymi vážnejšími problémami. Spolupráca má však veľký rozvojový potenciál. V uplynulom období boli dosiahnuté pozitívne výsledky vo viacerých konkrétnych oblastiach spolupráce. Dokazujú záujem oboch strán na rozvoji spolupráce.
Slovenská strana potvrdila význam doterajších politických kontaktov, ako aj zainteresovanosť na pokračovaní dialógu v budúcnosti. M. Dzurinda ocenil doterajšie výsledky spolupráce. Vzťahy hodnotil ako dobré a partnerské. Záujmom SR je ich udržiavať a rozvíjať. SR sa už správa ako členský štát EÚ i NATO, pričom ani ako člen týchto organizácií nechce stratiť tie komparatívne výhody, ktoré má vo vzťahoch SR - RF v porovnaní s inými štátmi. 
Ruská strana víta vstup Slovenska do EÚ. Premiér Michail Kasianov osobitne poukázal na potrebu pripraviť sa na tento krok aj v dvojstrannej spolupráci s cieľom vyhnúť sa ťažkostiam v budúcnosti. Pozitívne hodnotil prácu Medzivládnej slovensko-ruskej komisie pre obchodno-hospodársku, vedecko-technickú a kultúrnu spoluprácu, jej operatívnosť a efektívnosť. Pri adaptácii dvojstrannej spolupráce na vstup SR do EÚ je potrebné využiť jej možnosti a mechanizmy. M. Kasianov navrhol prerokovať na najbližšom zasadaní komisie možné dosahy na bilaterálne obchodné vzťahy medzi SR a RF po vstupe Slovenska do EÚ.
Ekonomická spolupráca
Ruská strana konštatovala, že aj keď v obchodnej oblasti existuje zo známych príčin saldo v neprospech Slovenska, je možné považovať vzťahy za vcelku vyvážené, zvlášť ak sa do celkovej bilancie zahŕňajú aj príjmy z tranzitných poplatkov. M. Kasianov pozitívne hodnotil priaznivú podnikateľsko-investičnú atmosféru pre ruské podniky v SR. Ruská strana má záujem o účasť na veľkých investičných projektoch v SR, z ktorých M. Kasianov spomenul výstavbu metra v Bratislave, dobudovanie ďalších blokov jadrovej elektrárne v Mochovciach a i.. Ruská strana je pripravená v prípade potreby rokovať aj o zabezpečení financovania prípadných spoločných projektov obchodnej spolupráce. 
Ruská strana potvrdila bezpečnosť ruských dodávok energonosičov a spoľahlivosť SR, ako tranzitnej krajiny, pričom poukázala na existujúce dlhodobé kontrakty a vzájomnú spoľahlivosť a dôveru. Rusko bude aj naďalej diverzifikovať trasy, hlavná trasa však bude aj v budúcnosti viesť cez Ukrajinu. Končí sa prvá etapa budovania trasy cez Poľsko do Nemecka. Prepojenie tejto trasy na Slovensko ruská strana nevylučuje, ale ani osobitne neuprednostňuje. Zvyšovanie objemu prepravy inými trasami nebude znamenať zníženie prepravy cez územie Slovenska. Význam spolupráce SR s RF v energetickej oblasti je dôležitý aj z pohľadu budúceho členstva SR v EÚ, pretože energetická spolupráca je významnou súčasťou energetického dialógu Ruska s EÚ.
M. Kasianov upozornil na nedávno prijaté ochranné opatrenia ohľadne dovozu niektorých ruských hnojív na Slovensko a požiadal premiéra M. Dzurindu o prehodnotenie zavedenia týchto opatrení. 
Premiér M. Dzurinda konštatoval, že diskusia medzi obidvomi krajinami pokračuje v priaznivom duchu. Rusko nie je už vnímané iba ako hlavný dodávateľ ropy a plynu, ale v čoraz väčšej miere aj ako významný investičný partner Slovenska. Zdôraznil, že tak SR ako aj RF sú spoľahlivými a korektnými partnermi. Poukázal na úspešnosť ruských firiem v procese privatizácie dôležitých podnikov na Slovensku. Ruská strana prezentovala informáciu o ekonomických prioritách a investičných zámeroch RF vo vzťahu k SR (privatizácia Lodeníc v Komárne, bratislavský prístav, dostavba 3. a 4. bloku jadrovej elektrárne v Mochovciach, dodávky lietadiel TU-204 a TU-334). 
Slovenský premiér  informoval o problematike jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach a záväzku slovenskej strany zlikvidovať prevádzku v príslušnom termíne, pričom ponúkol ruskej strane účasť na tomto procese. Potvrdil eminentný záujem Slovenska o účasť v projektoch RF na zvýšenie objemu tranzitu zemného plynu z jamalských nálezísk do Európy aj cez Ukrajinu prostredníctvom nedávno vytvoreného plynárenského konzorcia. Uviedol niektoré príklady úspešnej prítomnosti slovenských výrobcov na ruskom trhu a významných investičných projektov zahraničných investorov na Slovensku. Potvrdil záujem SR o spoluprácu pri modernizácii lietadiel OSSR MIG-29, modernizácii (resp. nákup) vrtuľníkov Mi-24, vývoji nového ruského lietadla JAK-130, úspešné ukončenie procesu vysporiadania ruskej zadlženosti voči SR, dodávky slovenských lodí pre potreby ruskej vojenskej flotily a účasť ruského kapitálu na privatizácii lodeníc v Komárne. 
Záujem slovenskej strany o spoluprácu pri modernizácii lietadiel MIG-29 označil M. Kasianov za pragmatické riešenie. Pripomenul záujem ruskej strany o podpis dohody o ukončení výroby špeciálnej techniky na Slovensku na základe licencií bývalého ZSSR a RF. Ocenil spoluprácu pri budovaní laserového centra a cyklotrónu v SR. Poďakoval za podporu iniciatívy vytvorenia slovanského centra v Ľubľane. 
Na záver rokovania premiér M. Dzurinda ocenil komplexný pohľad predsedu vlády RF na problematiku rozvoja bilaterálnej ekonomickej spolupráce. Prisľúbil prijať potrebné kroky na vyjasnenie otázky ochranných opatrení voči dovozu niektorých ruských komodít na Slovensko. Bližšie tiež reagoval na konkrétne podnety, ktoré vyplynuli z diskusie o investičných zámeroch ruskej strany na Slovensku. Oficiálne pozval premiéra M. Kasianova a primátora J. Lužkova na návštevu SR a tlmočil opätovné pozvanie prezidenta R. Schustera pre prezidenta V. Putina.
Počas návštevy boli podpísané bilaterálne dohody:
1.	Dohoda medzi vládou SR a RF o automobilovej doprave
2.	Generálna dohoda o zriadení spoločného podniku na výrobu televízorov medzi podnikom OVP Orava, s. r. o. Sistema-venture, a. s. a Saranským závodom na výrobu televízorov, a. s. 
3.	Dohoda medzi Martimex, a.s. a koncernom Vjatka Les Invest Kirov o dlhodobých dodávkach slovenskej lesnej mechanizácie pre Kirovskú oblasť

Vzťahy s Moskvou 
Počas rokovania s primátorom Moskvy Jurijom Lužkovom bola konštatovaná dobre sa rozvíjajúca spolupráca medzi vládou Moskvy a SR a tradične dobré vzťahy v oblasti obchodno-ekonomickej, kultúrno-vzdelávacej (družobné školy, Bratislavská ulica) i v oblasti cestovného ruchu. J. Lužkov ocenil obnovenie činnosti zmiešanej komisie o spolupráci medzi Ministerstvom hospodárstva SR a mestom Moskva, niektoré zo zaujímavých projektov jej februárového zasadania sa už začínajú realizovať. Existuje záujem o zintenzívnenie vzťahov so SR hlavne v oblasti priemyselnej výroby, obchodnej spolupráce a dodávok slovenských potravín. Primátor informoval, že obyvatelia Moskvy denne spotrebujú až 27 tis. ton potravín, ktorých ceny reguluje trh. Cca 10 %-né potravinové rezervy mesto využíva nielen v prípade nedostatku niektorých komodít, ale aj ako nástroj na reguláciu špekulatívneho nárastu cien. 
M. Dzurinda potvrdil záujem o ďalšie prehlbovanie a rozvoj vzťahov medzi SR a Moskvou. Ocenil existenciu Bratislavskej ulice i otvorenie zastúpenia Slovenskej asociácie cestovného ruchu (SACR) v Moskve (december 2002). Uvítal zvýšený záujem ruských turistov o Slovensko, zaznamenaný v poslednom období.  Vyjadril potešenie z prípravy Dní slovenskej kultúry v RF v tomto roku a Dní ruskej kultúry v SR v budúcom roku, ako i z účasti Slovenska na medzinárodnej moskovskej výstave cestovného ruchu MITF 2003 v zastúpení SACR. K otázke výstavby bratislavského metra informoval o prebiehajúcej niekoľkoročnej diskusii, ktorá by mala byť definitívne doriešená v tomto roku po predložení dopracovaného projektu výstavby metra novým primátorom. 
J. Lužkov potvrdil realizáciu výstavby Obchodno-zábavného centra a Slovenského domu v Moskve. Víta iniciatívu a spoluprácu moskovskej FORA banky a slovenských stavebných organizácií, rozpracovanú vo februári 2003 na zasadnutí zmiešanej komisie v Bratislave. Vyjadril podporu malému a strednému podnikaniu (veľké spoločnosti ako GAZPROM a JUKOS nepotrebujú pomoc vlády), ktoré považuje za významný nástroj zvyšovania vzájomného obratu tradičných tovarov. Prisľúbil komisionálne riešiť realizáciu stavby a zabezpečiť pomoc pri pridelení pozemku pre výstavbu Slovenského domu v Moskve. Vyjadril však poľutovanie, že slovenská strana nevyužila pred 5-imi rokmi ponuku juhozápadnej časti Moskvy (na Bratislavskej ulici) na výstavbu slovenského obchodného centra a reštaurácie. Vyjadril podporu rozvoja cestovného ruchu, pričom ocenil dobrú úroveň a cenovú dostupnosť našich služieb. Víta účasť Slovenska na výstave MITF a otvorenie zastúpenia SACR v Moskve. 

Ostatné 
Rozhovor predsedu vlády SR s Jegorom Gajdarom (spolupredseda strany Sojuz pravych sil a riaditeľ Inštitútu ekonomiky prechodného obdobia) mal veľmi otvorený a neformálny charakter. J. Gajdar pozitívne hodnotil politiku prezidenta V. Putina, pričom zdôraznil zložitosť jeho situácie vyplývajúcu z množstva úloh, ktoré je nutné v Rusku riešiť pri značnej obmedzenosti finančných zdrojov. Ocenil odvahu V. Putina pri tlmení antiamerických nálad v ruskej spoločnosti. Poukázal na nutnosť spolupráce RF s USA. Podal výklad vývoja situácie v Čečensku, pričom i tu hodnotil politiku prezidenta ako v zásade odrážajúcu reality a potreby Ruska. 
V otázke uplatnenia slovenských subjektov na ruskom trhu obe strany zhodne poukázali na potrebu urýchleného posúdenia možnosti finančného zabezpečenia vývozu slovenských tovarov do Ruska, napr. prostredníctvom EXIMBANKY. Vstup Ruska do WTO v blízkej budúcnosti považuje J. Gajdar za nereálny. Vzhľadom na to, ako i k vysokej úrovni colných bariér, bude podľa jeho názoru úspešnosť prenikania na ruský trh v strednodobej perspektíve závisieť takmer výlučne od schopnosti slovenských firiem investovať do vytvárania spoločných podnikov s ruskými partnermi. Pozitívnym príkladom takej spolupráce a potvrdením v minulosti prijatej stratégie expanzie na ruskom trhu je spoločný podnik MATADOR-OMSKŠINA v meste Omsk.
Počas stretnutia s Irinou Chakamadou (podpredsedníčka Štátnej dumy RF a spolupredsedníčka strany Sojuz pravych sil) a Grigorijom Javlinskym (predseda strany Jabloko) obaja konštatovali, že súčasná ústava RF má mnohé nedostatky. Stále viac potrebným sa javí zabezpečiť formovanie vlády na základe parlamentnej väčšiny (v súčasnosti vládu menuje prezident a je od parlamentu plne nezávislá). Na druhej strane otvorenie ústavy hodnotil G. Javlinskij ako mimoriadne citlivú vec, ktorá môže mať viaceré negatívne dôsledky. I. Chakamada aj G. Javlinskij zhodne konštatovali perspektívnu nutnosť vstupu RF do EÚ v horizonte 10 - 20 rokov. Nevylúčili ani členstvo RF v NATO, ktoré je ale spojené celkovo s otázkou budúcnosti aliancie. V záujme týchto cieľov je nutné už dnes rozvíjať spoluprácu v praktickej rovine v prioritných oblastiach s oboma štruktúrami. 
Na stretnutí s predstaviteľmi slovenských a ruských podnikateľských kruhov v Ruskej obchodnej a priemyselnej komore vystúpil predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda, Jevgenij Primakov (predseda Ruskej obchodnej a priemyselnej komory), Igor Šuvalov (minister vlády RF a predseda ruskej časti medzivládnej komisie RF a SR), Ladislav Pomóthy (štátny tajomník MH SR) a uskutočnili sa rokovania o konkrétnych otázkach. 
Spoločnosť Grafobal, a. s. plánuje založiť spoločný podnik so spoločnosťou OAO „DONTABAK„ na výrobu obalových materiálov pre cigarety. Celková predpokladaná investícia zo SR je cca 10 mil. USD (dodávka technologických celkov). Uskutočnilo sa rokovanie s predstaviteľom Rostovskej oblasti v Moskve, ktorý navrhol uskutočniť stretnutie s gubernátorom oblasti. Taktiež sa otvorila otázka daňových úľav pre spoločné podniky, ktoré môže Rostovská oblasť poskytnúť. Ďalší postup bude konzultovaný so spoločnosťou Grafobal, a. s. 
Slovenská strana (HTC Holding) vyslovila záujem o obnovenie rokovaní o možnostiach dodávok motoru RD-35 pre cvičné lietadlo JAK- 130. V súčasnosti bol vyrobený prototyp lietadla a uvažuje sa o jeho zaradení do výzbroje armády RF. Pracovisko MH SR v Moskve v súčinnosti s ÚPO preverí možnosti dodávok motorov RD-35 pre cvičné lietadlo JAK-130, ako aj možnosť jeho predaja do tretích krajín. 
V rámci návštevy sa uskutočnilo stretnutie prezidenta Zväzu malých a stredných podnikateľov RF (OPORA) M. Borisova a ŠTAT MH SR L. Pomóthyho. Obaja partneri sa zhodli, že je potrebné zintenzívniť spoluprácu medzi malými a strednými podnikmi v SR a RF. Ruská strana navrhla zorganizovať medzinárodný kongres zväzov združujúcich malých a stredných podnikateľov v SR. Uviedla, že už má predbežný súhlas zväzov zo Švajčiarska, Číny a Francúzska. Zväz OPORA písomne požiada o spoluprácu Národnú agentúru pre rozvoj malého a stredného podnikania v SR a  navrhne program spolupráce s využitím prostriedkov TACIS a PHARE. 
Uskutočnilo sa rokovanie ŠTAT MO SR R. Káčera a vedúceho Výboru pre vojenskotechnickú spoluprácu RF M. A. Dmitrieva. Slovenská strana prejavila záujem zúčastniť sa tendra na dodávky lodí pre veliteľstvo námorníctva RF. Ruská strana uviedla, že tender je vnútorný iba pre RF. V prípade, že slovenská strana preukáže dostatok skúseností s výrobou a dodávkami podobných lodí, je však možné uvažovať aj o ich dodávkach zo zahraničia. Slovenská strana preverí možnosti dodávok týchto lodí zo SR. 

Záver
Prvá oficiálna návšteva predsedu vlády M. Dzurindu v Ruskej federácii sa uskutočnila vo veľmi dôležitom období, ktoré jej význam ešte znásobuje. Vrcholiaci priebeh prístupových rokovaní SR do EÚ a NATO a prebiehajúce intenzívne rozhovory o budúcnosti EÚ a NATO, ako aj riešenie irackej krízy, dali príležitosť na prezentáciu slovenských záujmov a predstáv o spolupráci s Ruskou federáciou v ďalšej etape bilaterálnych vzťahov. Je možné hovoriť o novej kvalite politických vzťahov medzi Slovenskom a Ruskom, ktorá je determinovaná blízkym členstvom SR v EÚ a NATO na strane jednej a skutočnosťou, že ruská strana túto integráciu SR v princípe rešpektuje na strane druhej.
Všetky dôležité témy sa stali predmetom rozhovorov slovenského premiéra s ruskými partnermi. M. Dzurinda mal možnosť vysvetliť postoje SR k uvedeným témam. Návštevu možno hodnotiť ako veľmi úspešnú a takto ju zhodnotila aj ruská  strana.
Návšteva splnila štyri základné ciele:
1.	výmenu názorov na dôležité otázky európskeho a medzinárodného vývoja a hľadanie spoločných postojov;
2.	rozvoj a prehlbovanie obchodno-hospodárskej spolupráce, najmä s ohľadom na vstup SR do EÚ a RF do WTO, ako aj vytýčenie ďalších postupov s cieľom zabránenia nepriaznivých momentov po vstupe SR do EÚ; 
3.	prezentácia konkrétnych projektov vzájomnej spolupráce v oblasti spoločných podnikov alebo priamych investícií; 
4.	prehĺbenie a rozšírenie spolupráce medzi regiónmi SR s RF.