N á v r h

Z Á K O N

z ..................... 2004

o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov

           Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

P r v á  č a s ť
Základné ustanovenia

§ 1
Predmet zákona

           (1) Tento zákon upravuje
a)	základné zásady činnosti súdov,
b)	sústavu súdov a pôsobnosť súdov,
c)	vnútornú organizáciu súdov,
d)	riadenie a správu súdov, 
e)	sudcovskú samosprávu a
f)	účasť súdov pri tvorbe rozpočtu súdov.

           (2) Sídla súdov a obvody súdov upravuje osobitný zákon1).

§ 2
Výkon súdnictva

           (1) Pri výkone súdnictva súdy v Slovenskej republike 
a)	prejednávajú  a rozhodujú  spory a iné právne veci  podľa zákonov o občianskom súdnom konaní (ďalej len „občianskoprávne veci“),
b)	prejednávajú a rozhodujú trestné veci podľa zákonov o trestnom konaní (ďalej len „trestnoprávne veci“),
c)	konajú a rozhodujú o žalobách alebo o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam, zásahom, iným opatreniam alebo nečinnosti v oblasti verejnej správy, rozhodujú  o  zákonnosti  rozhodnutí a postupu orgánov verejnej moci a o ochrane pred nezákonným zásahom alebo opatrením orgánu verejnej moci v prípadoch ustanovených zákonom rozhodujú vo veciach volebných, vo veciach referenda a vo veciach politických strán a hnutí, ak tak ustanoví zákon a v ďalších veciach, ak to ustanovuje zákon (ďalej len „správne veci“),
d)	rozhodujú v ďalších veciach ustanovených zákonom, právne záväzným aktom Európskych spoločenstiev a Európskej únie alebo medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná.

           (2) Súdy vykonávajú aj inú činnosť súvisiacu s ich právomocou, ak tak ustanoví tento alebo osobitný zákon, právne záväzný akt Európskych spoločenstiev a Európskej únie alebo medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná.

           (3) Súd rozhoduje o tom, či vec predložená súdu patrí do právomoci súdu. Pri tomto rozhodovaní je viazaný právnym poriadkom a nemôže svojvoľne zamietnuť návrh na začatie súdneho konania.

Základné zásady činnosti súdov
§ 3

          (1)  V konaní pred súdom sú si všetci rovní.

          (2)  Rozhodnutie každého súdu Slovenskej republiky je účinné a vykonateľné na jej území.

          (3)  Konanie pred súdom je ústne a verejné, ak osobitný zákon neustanovuje inak. 

          (4)  Zákonným sudcom je sudca, ktorý vykonáva funkciu sudcu na príslušnom súde a je určený v súlade so zákonom a s rozvrhom práce na konanie a rozhodovanie o prejednávanej veci. Ak súd rozhoduje v senáte, zákonnými sudcami sú všetci sudcovia určení podľa rozvrhu práce na konanie a rozhodovanie v senáte. 

           (5) Zmena v osobe zákonného sudcu môže byť vykonaná len v súlade so zákonom a s rozvrhom práce.

          (6) Rozsudok sa vyhlasuje v mene Slovenskej republiky a vždy verejne. Zákony o konaní pred súdmi ustanovia formu verejného vyhlásenia rozsudkov.

           (7) Súdnictvo vykonávajú spolu so sudcami v senátoch aj prísediaci sudcovia z radov občanov (ďalej len „prísediaci“) v rozsahu ustanovenom zákonom. Pri výkone súdnictva majú prísediaci rovnaké práva a povinnosti ako sudcovia okrem oprávnenia predsedať senátu. 

           (8) Porušenie práva na verejné prerokovanie veci bez zbytočných prieťahov možno namietať sťažnosťou podľa tohto alebo osobitného zákona.

           (9) Súčasťou práva každého na prerokovanie veci v jeho prítomnosti a práva vyjadriť sa ku všetkým vykonávaným dôkazom je za podmienok ustanovených týmto zákonom právo na prístup k súdnym spisom vo svojich veciach.

           (10) Právo na súdnu ochranu nemôže byť obmedzené prekážkami v prístupe na súd a štát vytvára podmienky pre jeho uľahčenie, najmä poskytovaním právnej pomoci za podmienok ustanovených osobitnými zákonmi.

           (11)  Každý môže pred súdom  konať vo svojom materinskom jazyku. Zákon ustanovuje, kedy trovy spojené s pribraním tlmočníka uhrádza štát.
                          
§ 4

           (1) Do budovy súdu alebo na miesto, kde súd pojednáva, je zakázané vstupovať so zbraňou alebo s inými predmetmi, ktoré sú spôsobilé ohroziť život, zdravie alebo verejný poriadok. Tento zákaz sa nevzťahuje na sudcu, súdnych úradníkov, ďalších zamestnancov súdu a na príslušníka ozbrojených síl a ozbrojených zborov, ak vstupuje do budovy súdu alebo na miesto, kde súd pojednáva v súvislosti s plnením svojich služobných povinností.

           (2) Každý je povinný podrobiť sa osobnej prehliadke a prehliadke všetkých vecí, ktoré ma pri sebe, na účel zistenia, či neporušuje zákaz podľa odseku 1.

           (3) Odseky 1 a 2 sa nevzťahujú na osoby, o ktorých to určí v jednotlivých prípadoch predseda príslušného súdu.

§ 5

                      Uskutočňovanie obrazových, zvukových a zvukovo-obrazových prenosov a vyhotovovanie obrazových, zvukových alebo zvukovo-obrazových záznamov v priebehu súdneho pojednávania upravujú osobitné zákony. 

§ 6
Sústava súdov

           (1) Sústavu súdov Slovenskej republiky tvoria
a)	okresné súdy, 
b)	krajské súdy, Špeciálny súd a  
c)	Najvyšší súd Slovenskej republiky (ďalej len „najvyšší súd“).

           (2) Sústavu súdov Slovenskej republiky ďalej tvoria vojenské súdy, ktorými sú
a)	vojenské obvodové súdy a
b)	Vyšší vojenský súd. 

Pôsobnosť súdov
§ 7

           (1) Okresné súdy konajú a rozhodujú ako súdy prvého stupňa v občianskoprávnych a v trestnoprávnych veciach, ak zákony o konaní pred súdmi neustanovujú inak. 
      
           (2) Okresné súdy konajú a rozhodujú vo volebných veciach, ak to ustanovuje osobitý zákon.

§ 8

           (1) Krajské súdy konajú a rozhodujú ako súdy druhého stupňa v občianskoprávnych a v trestnoprávnych  veciach, v ktorých rozhodovali v prvom stupni okresné súdy. 

           (2) Zákony o konaní pred súdmi ustanovujú, v ktorých občianskoprávnych a v trestnoprávnych  veciach konajú a rozhodujú krajské súdy ako súdy prvého stupňa.

§ 9

           (1) Krajské súdy konajú a rozhodujú v správnych veciach v prvom stupni, ak osobitný zákon neustanovuje inak.

           (2) V správnych veciach krajské súdy konajú a rozhodujú  aj v iných veciach, ak to ustanovia osobitné  zákony . 

§ 10

           (1) Najvyšší súd koná a rozhoduje
a)	o riadnych  opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam krajských súdov,  Špeciálneho súdu a Vyššieho vojenského súdu, ak tak ustanovujú zákony o konaní pred súdmi,
b)	o mimoriadnych opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam okresných súdov, krajských súdov, Špeciálneho súdu, najvyššieho súdu a vojenských súdov, ak tak ustanovujú zákony o konaní pred súdmi,
c)	spory o vecnej príslušnosti medzi súdmi a orgánmi verejnej správy,
d)	spory o vecnej príslušnosti medzi súdmi,
e)	o určení miestnej príslušnosti súdu, ak podmienky miestnej príslušnosti chýbajú alebo ich nemožno zistiť,
f)	o odňatí a prikázaní veci inému ako príslušnému súdu, ak tak ustanovuje zákona o konaní pred súdom,
g)	v iných veciach, pokiaľ to zákon alebo medzinárodná zmluva ustanovuje,

           (2) Najvyšší súd vykonáva prieskum rozhodovacej činnosti súdov v právoplatne skončených veciach. 

           (3) Najvyšší súd dbá o jednotný  výklad a jednotné používanie zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov vlastnou rozhodovacou činnosťou a tým, že  prijíma stanoviská k  zjednocovaniu výkladu zákonov a  iných všeobecne záväzných právnych predpisov a  zverejňuje súdnych rozhodnutí zásadného významu.

§ 11

           (1) Špeciálny súd koná a rozhoduje v trestnoprávnych veciach, o ktorých to ustanovuje zákon o konaní pred súdmi. 
 
           (2) Špeciálny súd má postavenie krajského súdu.
§ 12

           (1) Vojenské súdy konajú a rozhodujú v trestnoprávnych veciach, o ktorých to ustanovuje zákon o konaní pred súdmi, v správnych veciach a v ďalších veciach, ak tak ustanoví osobitný zákon2). 

           (2) Vojenské obvodové súdy konajú a rozhodujú ako súdy prvého stupňa.

           (3) Vyšší vojenský súd koná a rozhoduje ako súd druhého stupňa vo veciach, v ktorých rozhodovali v prvom stupni vojenské obvodové súdy. 

           (4) Zákony o konaní pred súdmi ustanovujú, v ktorých veciach rozhoduje Vyšší vojenský súd ako súd prvého stupňa. 
           
           (5) Vojenské súdy vykonávajú súdnictvo aj na území iného štátu v rozsahu uvedenom v medzinárodnej zmluve ratifikovanej a vyhlásenej spôsobom ustanoveným v zákone.

D R U H Á  Č A S Ť
ORGANIZÁCIA SÚDOV

P r v á  h l a v a
Všeobecné ustanovenia

§ 13

           (1) Súdnictvo na súde vykonávajú sudcovia a ak tak ustanovuje tento zákon aj prísediaci. 

           (2) Na výkone súdnictva sa podieľajú aj súdni úradníci, zamestnanci súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva3).

           (3) Súdy rozhodujú v senátoch, ak zákon neustanoví, že vo veci rozhoduje jediný sudca (ďalej len „samosudca“) alebo predseda senátu.

           (4) Osobitný zákon4) ustanovuje, v ktorých veciach môže konať a rozhodnúť súdny úradník.

§ 14

           (1) Sudcovia príslušného súdu tvoria plénum súdu.

           (2) Plénum rozhoduje vo veciach ustanovených týmto zákonom alebo osobitným zákonom.  

           (3) Plénum zvoláva a vedie predseda súdu. Plénum je uznášaniaschopné, ak je prítomná nadpolovičná väčšina všetkých sudcov príslušného súdu. Ak tento zákon neustanovuje inak, na prijatie rozhodnutia pléna je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny  prítomných sudcov. 

§ 15

           (1) Základným článkom vnútornej organizácie súdu je súdne oddelenie. 

           (2) Súdne oddelenie sa vytvára pre samosudcu alebo senát. Súdne oddelenie sa môže vytvoriť aj pre vyššieho súdneho úradníka povereného konaním a rozhodovaním alebo vykonávaním iných úkonov súdu podľa osobitného zákona5).
 
           (3) Súdne oddelenie sa skladá zo súdnych úradníkov a ďalších zamestnancov súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva. Zaradenie súdnych úradníkov a ďalších zamestnancov súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva do súdneho oddelenia sa určí v rozvrhu práce.

           (4) Súdne oddelenie riadi rozvrhom práce určený súdny úradník. 

           (5) Samosudca, predseda senátu alebo vyšší súdny úradník, pre ktorého je súdne oddelenie vytvorené, ukladá úlohy súdnym úradníkom a ďalším zamestnancom súdu, zaradeným do príslušného oddelenia.

          (6) Na súdoch sa pre výkon súdnictva môžu zriaďovať ďalšie organizačné útvary, ktoré plnia  úlohy pre jedno alebo viac súdnych oddelení. 

D r u h á  h l a v a
Okresný súd

§ 16

           Senát okresného súdu sa skladá z predsedu senátu a dvoch prísediacich. Predseda senátu riadi a organizuje činnosť senátu.

§ 17

           (1) Na okresnom súde sa zriaďuje občianskoprávne grémium a trestnoprávne grémium. Ďalšie grémium môže zriadiť predseda okresného súdu na základe predchádzajúceho súhlasu pléna okresného súdu. Sudca okresného súdu je členom  grémia podľa prevažujúceho obsahu svojej rozhodovacej činnosti určeného rozvrhom práce. Grémium musí mať aspoň  piatich členov, inak sa nezriaďuje. Grémium je uznášaniaschopné, ak je prítomná aspoň nadpolovičná väčšina všetkých jeho členov. 

           (2) Na čele grémia je predseda grémia. Ustanovenie do funkcie a uvoľnenie z funkcie predsedu grémia upravuje osobitný zákon5).
           (3) Grémium 
a)	prerokúva a vyjadruje sa k návrhom  podnetov na prijatie stanoviska k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak došlo k výkladovým rozdielnostiam v právoplatných rozhodnutiach senátov alebo samosudcov toho istého grémia, 
b)	oboznamuje sa s rozhodovacou činnosťou súdov vyššieho stupňa, a to v záujme zachovania  jednotného  výkladu a jednotného používania zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov ako aj s rozhodovacou činnosťou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, Súdu prvého stupňa a Európskeho súdu pre ľudské práva,
c)	vyjadruje sa k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich organizáciu súdnictva, konanie pred súdmi a postavenie sudcov,
d)	oboznamuje sa s aktuálnymi zmenami právnych predpisov a s odbornou literatúrou, 
e)	prerokúva návrh rozvrhu práce, ak o to požiada predseda súdu,
f)	prerokúva iné otázky, ak tak ustanovuje zákon.
           
           (4) Predseda grémia riadi a po odbornej stránke koordinuje činnosť grémia najmä
a)	zvoláva aspoň štyri krát do roka rokovanie grémia, určuje jeho program, vedie rokovanie grémia, rozhoduje o prizvaní ďalších osôb na rokovanie grémia,
b)	sleduje rozhodovanie senátov a samosudcov, upozorňuje členov grémia na rozpory v ich rozhodovaní  a pripravuje návrhy podnetov na zjednocovanie rozhodovacej činnosti vyššími súdmi,
c)	sleduje rozhodovaciu činnosť súdov vyššieho stupňa a predkladá o nej informáciu grémiu,
d)	spolupracuje pri tvorbe rozvrhu práce a z poverenia predsedu okresného súdu prerokúva návrh rozvrhu práce zo sudcami grémia.

           (5) Predseda príslušného grémia môže poveriť vykonávaním úloh podľa odseku 4 niektorého z členov tohto grémia. 

           (6) Na rokovaní grémia sa môžu zúčastniť aj členovia iných grémií príslušného okresného súdu ako aj vyšší súdni úradníci poverení konaním a rozhodovaním alebo vykonávaním iných úkonov súdu podľa osobitného zákona4); hlasovacie právo nemajú.

           (7) Ak sa grémium nemožno zriadiť, pôsobnosť grémia vykonáva plénum a pôsobnosť predsedu grémia vykonáva predseda súdu.

           (8) Predseda krajského  súdu na návrh predsedu príslušného kolégia môže rozhodnúť o zriadení spoločných grémií zo sudcov tých súdov, na ktorých grémium nebolo zriadené alebo vytvoriť podmienky pre ich účasť na rokovaní grémia iného okresného súdu v obvode tohto krajského súdu.  Na posudzovanie a riešenie  problémov viacerých grémií môže predseda krajského súdu na návrh predsedu kolégia zvolať spoločné rokovanie grémií okresných súdov v obvode tohto krajského súdu.

T r e t i a  h l a v a
Krajský súd

§ 18

           (1) Senát krajského súdu sa skladá z troch sudcov, z ktorých je jeden predsedom senátu. Predseda senátu riadi a organizuje činnosť senátu. 

           (2) Ak  má v senáte viac sudcov funkciu predsedu senátu,  určí predsedu senátu, ktorý riadi a organizuje činnosť senátu, rozvrh práce. Každý predseda senátu má právo predsedať senátu vo veci, ktorá mu bola  pridelená ako spravodajcovi.

§ 19

           (1) Na krajskom súde sa zriaďuje občianskoprávne kolégium, trestnoprávne kolégium, obchodnoprávne kolégium a správne kolégium. Ďalšie kolégium môže zriadiť predseda krajského súdu na základe predchádzajúceho súhlasu pléna krajského súdu. Sudca krajského súdu je členom kolégia podľa prevažujúceho obsahu svojej rozhodovacej činnosti určeného rozvrhom práce. Kolégium musí mať aspoň piatich členov, inak sa nezriaďuje. Kolégium krajského súdu je uznášaniaschopné, ak je prítomná aspoň nadpolovičná väčšina všetkých jeho členov. 

           (2) Na čele kolégia je predseda kolégia. Predseda kolégia riadi a koordinuje činnosť kolégia po odbornej stránke. Ustanovenie do funkcie a uvoľnenie z funkcie predsedu kolégia upravuje osobitný zákon5).

           (3) Kolégium krajského súdu 
a)	prerokúva a vyjadruje sa k podnetom predsedu kolégia na prijatie stanoviska k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak došlo k výkladovým rozdielnostiam v právoplatných rozhodnutiach senátov alebo samosudcov toho istého kolégia,
b)	prerokúva a vyjadruje sa k podnetom predsedu krajského súdu, predsedov okresných  súdov a predsedu kolégia na prijatie stanoviska k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak došlo k výkladovým rozdielnostiam v právoplatných rozhodnutiach okresných súdov v obvode krajského súdu, 
c)	oboznamuje sa s rozhodovacou činnosťou najvyššieho súdu, a to v záujme zachovania  jednotného  výkladu a jednotného používania zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov ako aj s rozhodovacou činnosťou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, Súdu prvého stupňa a Európskeho súdu pre ľudské práva,
d)	rozhoduje o predložení podnetu na zjednotenie výkladu zákonov najvyššiemu súdu
e)	vyjadruje sa k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich organizáciu súdnictva, konanie pred súdmi a postavenie sudcov,
f)	pripravuje podnety na zmeny právnych úprav týkajúcich sa konania pred súdmi,
g)	prerokúva návrh rozvrhu práce, ak o to požiada predseda súdu,
h)	prerokúva iné otázky, ak tak ustanovuje zákon.

           (4) Predseda kolégia najmä
a)	zvoláva aspoň štyrikrát do roka rokovanie kolégia, určuje jeho program, vedie rokovanie kolégia, rozhoduje o prizvaní ďalších osôb na rokovanie kolégia, 
b)	na základe právoplatných  rozhodnutí krajského súdu, okresných súdov v obvode krajského súdu a podnetov predsedov grémií alebo predsedov okresných súdov v obvode krajského súdu   dáva kolégiom pripravené podnety na prijatie stanoviska k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov najvyššiemu súdu,
c)	upozorňuje kolégium na rozpory v rozhodovaní senátov alebo samosudcov,
d)	sleduje rozhodovaciu činnosť najvyššieho súdu,  a to v záujme zachovania  jednotného výkladu a jednotného používania zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov,
e)	spolupracuje pri tvorbe rozvrhu práce a z poverenia predsedu krajského súdu prerokúva návrh rozvrhu práce zo sudcami kolégia.

           (5) Predseda príslušného kolégia krajského súdu môže poveriť vykonávaním úloh niektorých podľa odseku 4 niektorého z členov tohto kolégia. 

           (6) Na rokovaní kolégia krajského súdu sa môžu zúčastniť aj členovia iných kolégií príslušného krajského súdu ako aj vyšší súdni úradníci poverení konaním a rozhodovaním alebo vykonávaním iných úkonov súdu podľa osobitného zákona4); hlasovacie právo nemajú.

           (7) Sporné otázky medzi kolégiami krajského súdu rieši plénum krajského súdu.

           (8) Ak niektoré z kolégií uvedených v odseku 1 nemožno zriadiť, sudcovia sa zaradia                      so zreteľom na obsah svojej  rozhodovacej činnosti do iného kolégia. 

Š t v r t á  h l a v a
Najvyšší súd

§ 20

           Senát najvyššieho súdu sa skladá z troch sudcov, z ktorých jeden je predsedom senátu. Ak rozhoduje o riadnych alebo mimoriadnych opravných prostriedkoch  proti rozhodnutiam senátov najvyššieho súdu skladá sa senát najvyššieho súdu z predsedu a štyroch sudcov. Zákon o konaní pred súdmi môže ustanoviť, že senát najvyššieho súdu sa skladá z väčšieho počtu sudcov. Senát musí byť vždy zložený z nepárneho počtu sudcov. Predseda senátu riadi a organizuje činnosť senátu. Ustanovenie § 18 ods. 2 platí rovnako.

§ 21
 
           (1) Sudcovi najvyššieho súdu možno prideliť jedného asistenta sudcu.
           (2) Asistent sudcu najvyššieho súdu je štátnym zamestnancom vykonávajúcim štátnu službu podľa osobitného zákona6).

§ 22
Plénum najvyššieho súdu

           (1) Plénum najvyššieho súdu
a)	uznáša sa na rokovacom poriadku najvyššieho súdu a na poriadku pre voľbu a odvolávanie predsedov kolégií, volí a odvoláva členov sudcovskej rady najvyššieho súdu,
b)	prijíma stanoviská k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov v otázkach týkajúcich sa viacerých kolégií alebo sporných medzi kolégiami,
c)	prerokúva správy o aplikácii zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov a na ich podklade dáva ministrovi spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „minister“) podnety k novej právnej úprave,
d)	prejednáva a schvaľuje správy predsedov kolégií najvyššieho súdu o činnosti týchto kolégií a zaujíma stanoviská k závažným otázkam, sporným medzi kolégiami,
e)	prejednáva a schvaľuje správy o výsledkoch prieskumnej činnosti a na ich podklade dáva ministrovi podnety na novú právnu úpravu,
f)	prerokúva iné otázky, ak tak ustanovuje zákon.

           (2) Plénum najvyššieho súdu zvoláva predseda najvyššieho súdu, ktorý navrhuje jeho program a vedie jeho rokovanie. Program rokovania schvaľuje plénum najvyššieho súdu.

           (3) Predseda najvyššieho súdu je povinný zvolať plénum najvyššieho súdu, ak o to požiada najmenej tretina sudcov najvyššieho súdu alebo nadpolovičná väčšina všetkých členom sudcovskej rady najvyššieho súdu s návrhom programu rokovania. Ak predseda najvyššieho súdu nezvolá plénum najvyššieho súdu do desiatich dní od doručenia písomnej žiadosti, zvolá ho predseda sudcovskej rady najvyššieho súdu alebo podpredseda sudcovskej rady najvyššieho súdu. 

           (4) Plénum najvyššieho súdu sa môže platne uznášať za prítomnosti najmenej dvoch tretín všetkých svojich členov.

           (5) Na zasadnutí pléna sa môžu zúčastniť členovia Súdnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „súdna rada“), Generálny prokurátor Slovenskej republiky (ďalej len „generálny prokurátor“) a minister; predseda najvyššieho súdu im na požiadanie udelí slovo. Na zasadnutia možno prizvať predsedu Ústavného súdu Slovenskej republiky (ďalej len „ústavný súd“), predsedu Národnej rady Slovenskej republiky, predsedu Ústavnoprávneho výboru Národnej rady Slovenskej republiky, verejného ochrancu práv alebo ostatných sudcov ústavného súdu, vedúcich štátnych orgánov a občianskych združení. Zasadania pléna najvyššieho súdu sú neverejné. 

§ 23
Kolégiá najvyššieho súdu

           (1) Na najvyššom súde sa zriaďuje občianskoprávne kolégium, trestnoprávne kolégium, obchodnoprávne kolégium a správne kolégium. Ďalšie kolégium môže zriadiť predseda súdu na základe predchádzajúceho súhlasu pléna najvyššieho súdu. Sudca najvyššieho súdu je členom kolégia podľa prevažujúceho obsahu svojej rozhodovacej činnosti určeného rozvrhom práce.  Sudca môže byť členom len jedného kolégia; to nevylučuje možnosť konať a rozhodovať vo veciach patriacich do iného kolégia. Sudca môže byť preložený do iného kolégia len s jeho súhlasom. 

           (2) Na čele kolégia je predseda kolégia. Predseda kolégia riadi a po odbornej stránke koordinuje činnosť kolégia. Ustanovenie do funkcie a uvoľnenie z funkcie predsedu kolégia upravuje osobitný zákon6).

           (3) Kolégium najvyššieho súdu najmä
a)	na návrh predsedu kolégia, predsedu najvyššieho súdu alebo ministra prijíma stanoviská k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak došlo k výkladovým rozdielnostiam v právoplatných rozhodnutiach senátov toho istého kolégia, 
b)	na návrh predsedu kolégia, predsedu najvyššieho súdu alebo ministra prijíma stanoviská k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak došlo k výkladovým rozdielnostiam v právoplatných rozhodnutiach súdov nižšieho stupňa,
c)	oboznamuje sa rozhodovacou činnosťou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, Súdu prvého stupňa a Európskeho súdu pre ľudské práva,
d)	prerokúva a schvaľuje návrhy rozhodnutí na uverejnenie v Zbierke stanovísk najvyššieho súdu a rozhodnutí súdov Slovenskej republiky,
e)	prerokúva návrh správy najvyššieho súdu o aplikácii zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov a podnety na novú právnu úpravu,
f)	prerokúva návrh správy najvyššieho súdu o výsledkoch prieskumnej činnosti a z toho vyplývajúce podnety na novú právnu úpravu,
g)	prerokúva správu o činnosti kolégia a schvaľuje jej predloženie do pléna najvyššieho súdu,
h)	prerokúva návrh rozvrhu práce, ak o to požiada predseda najvyššieho súdu,
i)	prerokúva iné otázky, ak tak ustanovuje zákon. 

           (4) Predseda kolégia najvyššieho súdu
a)	zvoláva rokovanie kolégia, určuje jeho program, vedie rokovanie kolégia, rozhoduje o prizvaní ďalších osôb na rokovanie kolégia, 
b)	navrhuje kolégiám prijatie stanovísk podľa odseku 3 písm. b) až e), 
c)	dáva návrhy predsedovi najvyššieho súdu na prijatie záväzného stanoviska pléna najvyššieho súdu k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov v otázkach týkajúcich sa viacerých kolégií alebo sporných medzi kolégiami 
d)	sleduje rozhodovaciu činnosť senátov a upozorňuje členov kolégia na rozpory v rozhodovaní senátov,
e)	riadi prieskumnú činnosť kolégia, 
f)	spolupracuje pri tvorbe rozvrhu práce, z poverenia predsedu najvyššieho súdu prerokúva návrh rozvrhu práce zo sudcami kolégia.

§ 24
Zjednocovanie súdneho rozhodovania

           (1) Na zabezpečenie jednotnosti súdneho rozhodovania najvyšší súd zverejňuje súdne rozhodnutia zásadného významu a prijíma stanoviská k  zjednocovaniu výkladu zákonov a  iných všeobecne záväzných právnych predpisov. Na tento účelom
a)	príslušné kolégium najvyššieho súdu zhromažďuje prostredníctvom predsedov nižších súdov právoplatné rozhodnutia vydané v zásadnej právnej otázke a vyžaduje k nim stanovisko jednotlivých sudcov príslušného kolégia najvyššieho súdu,
b)	plénum najvyššieho súdu alebo príslušné kolégium najvyššieho súdu prijíma stanoviská k  zjednocovaniu výkladu zákonov a  iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak je to potrebné v záujme odstránenia nejednotnosti súdneho rozhodovania alebo ak sa senát najvyššieho súdu odchýlil od právneho názoru obsiahnutého v rozhodnutí iného senátu najvyššieho súdu.

           (2) Pred prijatím stanoviska k  zjednocovaniu výkladu zákonov a  iných všeobecne záväzných právnych predpisov predseda najvyššieho súdu alebo predseda kolégia najvyššieho súdu môže požiadať o vyjadrenie najmä iné kolégium najvyššieho súdu, generálneho prokurátora, Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) alebo aj iné orgány verejnej moci ako aj vedecké inštitúcie a vysoké školy.

           (3) Na zasadnutí pléna najvyššieho súdu alebo kolégia najvyššieho súdu, ktoré prijíma  stanovisko k  zjednocovaniu výkladu zákonov a  iných všeobecne záväzných právnych predpisov sa zúčastňujú zástupcovia Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky a ministerstva; predseda najvyššieho súdu im na požiadanie udelí slovo. Iné osoby, sa rokovania môžu zúčastniť len, ak ich zvolávateľ na rokovanie prizval. 

§ 25

           (1) Najvyšší súd v záujme jednotného rozhodovania súdov vydáva v občianskoprávnych, trestnoprávnych, obchodnoprávnych a správnych veciach Zbierku stanovísk najvyššieho súdu a rozhodnutí súdov Slovenskej republiky, v ktorej zverejňuje najmä
a)	stanoviská najvyššieho súdu k  zjednocovaniu výkladu zákonov a  iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré zaujalo plénum najvyššieho súdu alebo kolégium najvyššieho súdu, 
b)	vybrané rozhodnutia najvyššieho súdu alebo ostatných súdov. 

           (2) Najvyšší súd zabezpečuje uverejňovanie Zbierky stanovísk najvyššieho súdu a rozhodnutí súdov Slovenskej republiky na internete.  

§ 26

           Podrobnosti o organizácii najvyššieho súdu a o konaní pred ním upravuje organizačný poriadok a rokovací poriadok, ktorý schvaľuje plénum najvyššieho súdu; rokovací poriadok najvyššieho súdu sa vyhlasuje uverejnením v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. 

P i a t a  h l a v a
Špeciálny súd

§ 27

           Senát Špeciálneho súdu sa skladá z troch sudcov, z ktorých jeden je predsedom senátu. Predseda senátu riadi a organizuje činnosť senátu.

§ 28

           Plénum Špeciálneho súdu vykonáva pôsobnosť kolégia krajského súdu; § 19 ods. 3 sa použije primerane.

Š i e s t a  h l a v a
Vojenské súdy

Vojenský obvodový súd
§ 29

           Senát vojenského obvodového súdu sa skladá zo sudcu, ktorý je predsedom senátu, a dvoch prísediacich. Predseda senátu riadi a organizuje činnosť senátu.

§ 30
           
           Plénum vojenského obvodového súdu vykonáva pôsobnosť grémia okresného súdu; § 17 ods. 3 sa použije primerane.

Vyšší vojenský súd
§ 31

           Senát Vyššieho vojenského súdu sa skladá z troch sudcov, z ktorých je jeden predsedom senátu. Predseda senátu riadi a organizuje činnosť senátu. Ustanovenie § 19 ods. 4 platí rovnako.

§ 32

           Plénum Vyššieho vojenského súdu vykonáva pôsobnosť kolégia krajského súdu; § 19 ods. 3 sa použije primerane.

§ 33
Osobitné ustanovenia o vojenských súdoch

           (1) Ustanovené počty sudcov vojenských súdov podľa § 73 ods. 1 písm. a) prvý bod sa v čase vojny a vojnového stavu7) zvyšujú dvojnásobne, ak minister po dohode s ministrom obrany Slovenskej republiky  nerozhodne inak. 

           (2) V čase vojny alebo vojnového stavu sa doplnia počty sudcov vojenských súdov podľa odseku 1 sudcami okresných súdov a sudcami krajských súdov na základe mobilizácie ozbrojených síl8).

           (3) Zoznam sudcov okresných súdov a krajských súdov, ktorí na základe mobilizácie ozbrojených síl budú povolaní na výkon funkcie sudcu na vojenský súd určí predseda Vyššieho vojenského súdu po dohode s príslušným predsedom krajského súdu a so súhlasom dotknutého sudcu. 

T R E T I A  Č A S Ť
ORGÁNY RIADENIA A SPRÁVY SÚDOV

P r v á  h l a v a
Všeobecné ustanovenia

§ 34

           (1) Úlohou riadenia a správy súdov je vytvárať súdom Slovenskej republiky podmienky na riadny výkon súdnictva najmä v oblasti personálnej, organizačnej, ekonomickej, finančnej, odbornej a dohliadať na riadny výkon súdnictva spôsobom a v medziach ustanovených zákonom.

           (2) Riadenie a správa súdov nesmie zasahovať do rozhodovacej činnosti súdov.

§ 35

           (1) Riadenie a správu súdov vykonávajú orgány riadenia a správy súdov v rozsahu a spôsobom ustanoveným zákonom 

           (2) Orgánmi riadenia a správy súdu sú predseda a podpredseda súdu.

           (3) V rozsahu ustanovenom zákonom sa na riadení a správe súdov podieľajú aj  súdna rada a orgány sudcovskej samosprávy podľa tohto zákona.

§ 36

           (1) Ministerstvo vykonáva správu súdov ako ústredný orgán štátnej správy pre súdy.

           (2) Správu vojenských súdov vykonáva Ministerstvo obrany Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo obrany“) v súčinnosti s ministerstvom.

           (3) Orgánom správy súdov je v rozsahu ustanovenom týmto zákonom riaditeľ správy príslušného súdu. 
           
D r u h á  h l a v a
Predseda a podpredseda súdu

Predseda súdu

§ 37
Pôsobnosť predsedu súdu

           (1) Predseda súdu zabezpečuje riadenie a správu súdu podľa tohto zákona a osobitných zákonov.
                   
           (2) Predseda súdu koná v mene súdu, ak tento zákon neustanovuje inak.

           (3) Predseda  súdu vykonáva súdnictvo ako predseda senátu, člen senátu alebo sudca podľa rozvrhu práce v rozsahu určenom tak, aby mu to nebránilo plniť povinnosti podľa odsekov 1 a 2.

§ 38
Ustanovenie do funkcie predsedu súdu

           Predsedu súdu, s výnimkou predsedu najvyššieho súdu a predsedov vojenských súdov, vymenúva zo sudcov na základe výsledkov výberového konania minister na päť rokov. Tá istá osoba môže byť vymenovaná za predsedu súdu najviac v dvoch po sebe nasledujúcich obdobiach.

§ 39
Výberové konanie na funkciu predsedu súdu

           (1) Výberové konanie na funkciu predsedu súdu podľa § 38 (ďalej iba „výberové konanie“) vyhlasuje minister.

           (2) Výberové konanie sa vyhlasuje verejne, výveskou na informačnej tabuli príslušného súdu, na internetovej stránke ministerstva a oznámením na všetky súdy v Slovenskej republike. Na základe oznámenia ministerstva  sú predsedovia súdov povinní informovať o výberovom konaní všetkých sudcov. Minister vyhlási výberové konanie najneskôr 
a)	90 dní pred uplynutím funkčného obdobia predsedu súdu,
b)	do 30 dní odo dňa zániku funkcie predsedu súdu z dôvodov podľa § 40 ods. 1 písm. a) až e).

           (3) Uchádzať sa o funkciu predsedu súdu môže ktorýkoľvek sudca súdu toho istého stupňa alebo súdu vyššieho stupňa (ďalej iba „uchádzač“). 

           (4) Účelom výberového konania je overiť predpoklady a schopnosti zabezpečiť riadny výkon súdnictva a správu súdu podľa tohto a osobitných zákonov a stanoviť konečné poradie úspešných uchádzačov. Do funkcie predsedu súdu vymenúva minister jedného z prvých troch uchádzačov, ktorí boli úspešní vo výberovom konaní. Ak bude počet úspešných uchádzačov nižší ako traja, môže minister vymenovať do funkcie predsedu súdu uchádzača, ktorý bol úspešný vo výberovom konaní alebo vyhlási spôsobom uvedeným v odseku 2 nové výberové konanie tak, aby sa uskutočnilo do 30 dní odo dňa skončenia predchádzajúceho výberového konania.

           (5) Výberové konanie uskutočňuje päťčlenná výberová komisia, ktorá sa skladá z
a)	dvoch členov volených sudcovskou radou príslušného súdu, ak ide o výberové konanie na funkciu predsedu okresného súdu, alebo jedného člena voleného sudcovskou radou krajského súdu a jedného člena voleného kolégiom predsedov sudcovských rád, ak ide o výberové konanie na predsedu krajského súdu
b)	jedného člena vymenovaného súdnou radou,
c)	predsedu súdu vyššieho stupňa alebo ním menovaného zástupcu a  
d)	jedného člena vymenovaného ministrom. 

           (6) Členovia výberovej komisie volia spomedzi seba predsedu výberovej komisie. Výberová komisia je uznášaniaschopná, ak sa hlasovania zúčastnia aspoň štyria jej členovia. Jej rozhodnutie je platné, ak zaň hlasovala nadpolovičná väčšina všetkých jej členov.

           (7) Ak výberová komisia na základe výsledkov výberového konania nevyberie uchádzača na funkciu predsedu súdu, pretože žiaden uchádzač nespĺňa predpoklady podľa odseku 4, minister vyhlási spôsobom uvedeným v odseku 2 nové výberové konanie tak, aby sa uskutočnilo do 30 dní odo dňa skončenia predchádzajúceho neúspešného výberového konania. 
         
           (8) Ak úspešný uchádzač po oznámení výsledkov výberového konania, ešte pred vymenovaním do funkcie predsedu súdu, neprejaví záujem o túto funkciu alebo odmietne menovanie do funkcie predsedu súdu, môže minister vymenovať do funkcie predsedu súdu niektorého zo zostávajúcich úspešných uchádzačov alebo vyhlási  spôsobom uvedeným v odseku 2 nové výberové konanie tak, aby sa uskutočnilo do 30 dní odo dňa skončenia predchádzajúceho výberového konania.  

           (9) Výberové konanie administratívne a organizačne zabezpečuje príslušný predseda krajského súdu, ak ide o výberové konanie na funkciu predsedu okresného súdu alebo ministerstvo, ak ide o výberové konanie na funkciu predsedu krajského súdu.

§ 40
Zánik funkcie predsedu súdu

           (1) Výkon funkcie predsedu súdu sa skončí uplynutím jeho funkčného obdobia. Pred uplynutím funkčného obdobia zaniká výkon funkcie predsedu súdu
a)	vzdaním sa funkcie,
b)	zánikom funkcie sudcu9),
c)	odvolaním z funkcie,
d)	zánikom súdu,
e)	smrťou alebo vyhlásením za mŕtveho. 

           (2) Sudca sa môže vzdať funkcie predsedu súdu písomným oznámením ministrovi. Výkon funkcie predsedu súdu v tomto prípade zaniká uplynutím  kalendárneho  mesiaca, v  ktorom  bolo písomné oznámenie o vzdaní sa funkcie doručené.

           (3) Odvolanie predsedu súdu môže ministrovi navrhnúť
a)	súdna rada,
b)	sudcovská rada príslušného súdu,
c)	predseda súdu vyššieho stupňa.

           (4) Návrhom podľa odseku 3 minister nie je viazaný; rozhodne o ňom do 60 dní odo dňa jeho doručenia.

           (5) Minister môže aj bez návrhu odvolať sudcu z funkcie predsedu súdu, ak si neplní povinnosti predsedu súdu ustanovené zákonom.

           (6) Minister aj bez návrhu odvolá sudcu z funkcie predsedu súdu, ak  mu  zdravotný  stav alebo iná prekážka dlhodobo  nedovoľuje,  najmenej počas šiestich mesiacov, riadne vykonávať povinnosti predsedu súdu.

           (7) Výkon funkcie predsedu súdu v prípade odvolania zaniká dňom nasledujúcim po dni, keď mu bolo doručené rozhodnutie ministra o odvolaní z funkcie, ak nie je v rozhodnutí určený neskorší deň.

           (8) Ak funkcia podpredsedu súdu nie je obsadená, minister poverí niektorého zo sudcov príslušného súdu, aby do vymenovania nového predsedu súdu, plnil úlohy podľa § 37. 

Podpredseda súdu
§ 41

           (1) Predsedu súdu v čase jeho neprítomnosti, alebo keď je funkcia predsedu súdu neobsadená zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností podpredseda súdu. Predseda súdu môže poveriť aj v iných prípadoch podpredsedu súdu, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností.

           (2) Funkcia podpredsedu súdu sa zriaďuje na všetkých súdoch; na okresnom súde, len ak je počet sudcov vyšší ako pätnásť. Ak funkcia podpredsedu súdu nie je zriadená, môže predseda súdu poveriť ktoréhokoľvek sudcu príslušného súdu vykonávaním niektorých úkonov patriacich do pôsobnosti predsedu súdu.

           (3) Pracovisko súdu, ktoré vykonáva činnosť mimo sídla okresného súdu riadi podpredseda súdu menovaný na tento účel. 

§ 42

           Podpredsedu súdu menuje na návrh predsedu súdu minister na päť rokov. Tú istú osobu možno menovať za podpredsedu súdu aj opakovane.

§ 43

           Na zánik funkcie podpredsedu súdu sa primerane vzťahujú ustanovenia § 40; navrhnúť odvolanie podpredsedu súdu môže ministrovi aj predseda príslušného súdu.  

§ 44
Povinnosti predsedu súdu a podpredsedu súdu

           (1) Predseda súdu a podpredseda súdu sa musia zdržať všetkého, čo by mohlo narušiť vážnosť a dôstojnosť funkcie predsedu súdu alebo podpredsedu súdu alebo ohroziť dôveru v nestranný a spravodlivý výkon tejto funkcie.

           (2) Predseda súdu a podpredseda súdu sú povinní
a)	vykonávať svoju funkciu svedomito, riadne a včas plniť svoje povinnosti orgánu riadenia a správy súdov,
b)	voči sudcom súdu, správu ktorého vykonáva, pristupovať nezaujato a zachovávať za rovnakých podmienok ich rovnaké práva a povinnosti; nemôžu zvýhodňovať alebo znevýhodňovať sudcu pre jeho právne názory vyjadrené v rozhodovaní, 
c)	nenechať sa pri výkone svojej funkcie ovplyvniť osobnými záujmami, alebo záujmami politických strán, politických hnutí, verejnou mienkou alebo oznamovacími prostriedkami,
d)	kontrolovať dodržiavanie pravidiel bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci podľa osobitného zákona10); na účely bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa predseda súdu a podpredseda súdu považuje za zamestnávateľa,
e)	zdržať sa verejného vyslovovania svojho názoru o veciach prejednávaných súdom; ustanovenie § 76 ods. 1 písm. e) tým nie je dotknuté.

           (3) Predseda súdu je povinný dohliadať na dodržiavanie povinností ustanovených sudcom týmto a osobitnými zákonmi a v prípade dôvodného podozrenia z ich porušovania je povinný vykonať opatrenia nevyhnutné na zistenie skutkového stavu, odstránenie zistených nedostatkov a vyvodenie disciplinárnej alebo trestnej zodpovednosti.  

Osobitné ustanovenia

§ 45
Predseda najvyššieho súdu a podpredseda najvyššieho súdu

           (1) Ustanovenie do funkcie a zánik funkcie predsedu najvyššieho súdu a podpredsedu najvyššieho súdu upravuje Ústava Slovenskej republiky a osobitný  zákon11).

           (2) Na predsedu najvyššieho súdu a podpredsedu najvyššieho súdu sa nevzťahuje § 38 až 43 a tohto zákona.

§ 46
Predseda a podpredseda vojenských súdov

           (1) Predsedu a podpredsedu vojenských súdov vymenúva zo sudcov vojenských súdov minister po dohode s ministrom obrany Slovenskej republiky na päť rokov. Tú istú osobu možno menovať za predsedu vojenského súdu aj opakovane.

           (2) Na predsedu vojenského súdu a podpredsedu vojenského súdu sa nevzťahuje § 38, § 39,             § 41 ods. 2 a 3 a § 42  tohto zákona; navrhnúť ministrovi odvolanie predsedu alebo podpredsedu vojenského súdu môže aj minister obrany Slovenskej republiky. 

T r e t i a  h l a v a
Sudcovská samospráva

§ 47
Sudcovská rada

           (1) Na riadení a správe súdov sa podieľa sudcovská rada ako orgán sudcovskej samosprávy. Sudcovská rada sa zriaďuje na okresnom súde, krajskom súde,  najvyššom súde, Špeciálnom súde a Vyššom vojenskom súde. Na okresných súdoch s počtom sudcov menším ako 15 a na vojenských obvodových súdoch pôsobnosť sudcovskej rady vykonáva plénum. 

           (2) Sudcovská rada má najmenej troch členov a najviac 15 členov. Členov sudcovskej rady volí plénum príslušného súdu v tajnom hlasovaní. Výkon funkcie predsedu súdu a podpredsedu súdu je nezlučiteľný s členstvom v sudcovskej rade; tým nie je dotknuté právo predsedu súdu a podpredsedu súdu zúčastniť sa hlasovaním na voľbe členov sudcovskej rady. Ak pôsobnosť sudcovskej rady vykonáva plénum, predseda súdu nemá hlasovacie právo pri rozhodovaní pléna vo veciach, ktoré sú v pôsobnosti sudcovskej rady.  

           (3) Podrobnosti o rokovaní pléna a o voľbách členov sudcovskej rady upravuje rokovací poriadok a volebný poriadok pléna schválený plénom. Pri schvaľovaní rokovacieho poriadku a volebného poriadku pléna, plénum zároveň určí počet členov sudcovskej rady v súlade s odsekom 2.

           (4) Sudcovská rada si zo svojich členov volí a odvoláva  predsedu sudcovskej rady a aspoň jedného podpredsedu sudcovskej rady.
 
           (5) Rokovanie sudcovskej rady  zvoláva, navrhuje jeho program a vedie  predseda sudcovskej rady alebo  ním  poverený  podpredseda  sudcovskej  rady.  Ak predseda alebo podpredsedovia sudcovskej rady nie sú ešte zvolení, zasadanie sudcovskej rady zvoláva prípravný výbor zložený z troch funkčne najstarších členov sudcovskej rady; zasadanie sudcovskej rady vedie funkčne najstarší sudca. Program rokovania schvaľuje sudcovská rada.

           (6) Člen sudcovskej rady má právo na zabezpečenie primeraného času na prípravu                       na zasadnutie sudcovskej rady a na prípravu materiálov na rokovanie sudcovskej rady.

           (7) Sudcovská rada 
a)	sa vyjadruje sa k návrhom rozpočtov súdov, 
b)	prerokúva správu predsedu súdu o použití rozpočtových prostriedkov, 
c)	prerokúva návrh rozvrhu práce súdu a zaujíma k nemu stanovisko, 
d)	rozhoduje o námietkach sudcov vo veciach podľa osobitného zákona12),
e)	volí členov výberovej komisie podľa § 39 ods. 5 písm. a),
f)	podáva návrh na začatie disciplinárneho konania v prípadoch ustanovených týmto zákonom,
g)	spolurozhoduje o niektorých platových pomeroch sudcov podľa osobitného zákona13),
h)	schvaľuje rokovací poriadok sudcovskej rady,
i)	rozhoduje v iných veciach, ak tak ustanovuje osobitný zákon.

           (8) Predseda súdu a podpredseda súdu majú právo byť prítomní na rokovaní sudcovskej rady a vyjadrovať sa k prejednávaným otázkam. Sudcovská rada môže prizvať na rokovanie riaditeľa správy súdu ak je predmetom rokovania rozpočet súdu a vedúceho zamestnanca organizačného útvaru ministerstva podľa § 75, ak je predmetom rokovania rozvrh práce; ak sú tieto soby prizvané na rokovanie sudcovskej rady na požiadanie sa im udelí slovo. Na rokovanie sudcovskej rady môžu byť prizvané aj iné osoby, ak tak rozhodne sudcovská rada. 

           (9) Hlasovanie sudcovskej rady je verejné; to neplatí, ak sudcovská rada  volí predsedu sudcovskej rady a podpredsedu sudcovskej rady. Člen sudcovskej rady nemá hlasovacie právo                   pri rozhodovaní o veciach, ktoré sa ho priamo týkajú. Sudcovská  rada  je uznášaniaschopná, ak  sa  jej  rokovania  zúčastní nadpolovičná väčšina všetkých jej členov. Na platnosť uznesenia sudcovskej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných členov. 

           (10) Podrobnosti  o  spôsobe  rokovania  sudcovskej  rady, o hlasovaní a o prijímaní uznesení sudcovskej rady upraví ňou schválený rokovací poriadok sudcovskej rady.

           (11) Predseda sudcovskej rady vhodným spôsobom zabezpečí zverejnenie informácií o činnosti sudcovskej rady, najmä termín zasadnutia sudcovskej rady, návrh programu,  uznesenia sudcovskej rady a zápisnicu zo zasadnutia sudcovskej  rady. Predseda súdu je povinný na žiadosť predsedu sudcovskej rady zverejniť informácie o činnosti sudcovskej rady.

Funkčné obdobie a zánik členstva v sudcovskej rade
§ 48

           (1) Funkčné obdobie sudcovských rád je päťročné. Funkcia člena sudcovskej rady je čestná funkcia. 

           (2) Člen sudcovskej rady sa môže svojho členstva a funkcie v sudcovskej rade vzdať. 

           (3) Členstvo v sudcovskej rade zaniká
a)	preložením člena sudcovskej rady na súd mimo obvodu sudcovskej rady jeho členstvo v  sudcovskej rade zaniká,
b)	zánikom funkcie sudcu,
c)	smrťou alebo vyhlásením za mŕtveho.

           (4) Sudcovi, ktorý vykonáva stáž podľa osobitného zákona, členstvo v sudcovskej rade počas výkonu stáže nezaniká.

           (5) Člen sudcovskej rady môže byť pred uplynutím funkčného obdobia podľa odseku 1 odvolaný z  funkcie  alebo členstva v sudcovskej rade

a)	z disciplinárnych dôvodov právoplatným rozhodnutím disciplinárneho senátu alebo
b)	ak sa bez vážnych dôvodov nezúčastňuje rokovaní sudcovskej rady pod dobu dlhšiu ako šesť mesiacov.

§ 49

           Ak v priebehu funkčného obdobia sudcovskej rady zanikne sudcovi členstvo v sudcovskej rade, vykoná plénum doplňovacie voľby potrebného počtu členov sudcovskej rady. Namiesto voľby nového člena sudcovskej rady podľa predchádzajúcej vety môže plénum rozhodnúť o znížení počtu členov sudcovskej rady; to však neplatí, ak by tým počet členov sudcovskej rady bol menší ako traja sudcovia.  

§ 50
Kolégium predsedov sudcovských rád

           (1) Kolégium predsedov sudcovských rád sa zriaďuje na príslušnom krajskom súde a skladá sa z predsedu sudcovskej rady krajského súdu a predsedov sudcovských rád okresných súdov v obvode tohto krajského súdu. Rokovanie kolégia predsedov sudcovských rád  zvoláva, navrhuje jeho program a  vedie predseda sudcovskej rady krajského súdu alebo  ním  poverený  predseda  sudcovskej  rady okresného súdu.  

(2)	Do pôsobnosti kolégia predsedov sudcovských rád patrí 
a)	vyjadrovať sa k návrhu rozpočtu a po pridelení prostriedkov zo štátneho rozpočtu aj k ich navrhovanému rozpisu pre krajský súd a okresné súdy v jeho obvode,
b)	vyjadrovať sa k správe o čerpaní rozpočtu za uplynulý rok,
c)	navrhovať programové priority pre oblasť výkonu súdnictva,
d)	navrhovať členov výberovej komisie na výberové konanie na funkciu sudcu a pri výberovom konaní na postup na súd vyššieho stupňa a na funkciu predsedu krajského súdu,
e)	prerokúvať podnety týkajúce sa neetického správania sa sudcu a zaujíma k nim stanoviská,
f)	rozhodovať o ďalších otázkach, ak tak ustanoví osobitný zákon. 

Š T V R T Á  Č A S Ť
RIADENIE SÚDOV

§ 51

Predsedovia súdov zabezpečujú  riadenie súdov v oblasti výkonu súdnictva najmä
a)	rozvrhom práce,
b)	výkonom dohľadu nad dodržiavaním dôstojnosti a plynulosti súdneho konania a zásad sudcovskej etiky,
c)	využívaním výsledkov vnútornej revízie,
d)	vybavovaním sťažností. 

Prvá hlava
Rozvrh práce

§ 52

           (1) Na účely tohto zákona sa rozvrhom práce rozumie akt riadenia predsedu súdu, ktorým sa riadi organizácia práce súdu pri zabezpečovaní výkonu súdnictva na príslušný kalendárny rok. 

           (2) Rozvrh práce obsahuje 
a)	určenie senátov, samosudcov, súdnych úradníkov a notárov poverených vybavovaním  jednotlivých  druhov vecí, ktoré došli na súd, 
b)	zloženie senátov s uvedením  predsedu senátu a ďalších sudcov; v rozvrhu práce sa tiež uvedie, ktorý z  viacerých predsedov senátov  určených do toho  istého senátu riadi a organizuje činnosť senátu,
c)	určenie  spôsobu  zastupovania senátov, sudcov,  samosudcov, predsedov senátov a súdnych úradníkov tak, aby bolo možné  zabezpečiť v súlade s osobitnými zákonmi konanie a rozhodovanie v prejednávanej veci v prípade vylúčenia sudcu alebo súdneho úradníka a v prípade náhlej prekážky brániacej sudcovi alebo súdnemu úradníkovi vykonať jednotlivé úkony,
d)	spôsob a podmienky  vykonania zmien  v rozvrhu  práce, v prípade dlhodobej neprítomnosti sudcu a ak  sa zmení  personálne obsadenie  súdu ,
e)	spôsob a podmienky vykonania zmien v rozvrhu práce z dôvodu výrazných rozdielov v pracovnom zaťažení sudcov a poverených zamestnancov súdu, ktoré vznikli z objektívnych dôvodov v priebehu kalendárneho roka,
f)	spôsob  prideľovania  vecí  samosudcom  a senátom v prípade   nemožnosti   využitia technických prostriedkov a programových prostriedkov spôsobenej v dôsledku ich poruchy znemožňujúcej prístup k dátam potrebným na prideľovanie vecí v trvaní najmenej dvoch pracovných dní, 
g)	rozvrh  služieb  určujúci  samosudcov alebo senátov a  spôsob  ich zastupovania v prípade  ide o  nemožnosti prideľovania vecí náhodným výberom, ak ide o rozhodovanie o ustanovení obhajcu, o príkaze na zatknutie, o väzbe, o príkaze na domovú prehliadku, o príkaze na odpočúvanie a záznam telekomunikačnej prevádzky, o príkaze na vyšetrenie duševného stavu, o súhlase na použitie informačno-technických prostriedkov14) a o predbežnom opatrení podľa osobitného predpisu,
h)	ustanovenie maximálneho rozdielu v počte pridelených vecí podľa § 53 medzi senátmi, samosudcami a súdnymi úradníkmi, 
i)	zaradenia sudcov do jednotlivých grémií a kolégií,
j)	spôsob poverovania notárov úkonmi v konaní o dedičstve15),
k)	zaradenie súdnych úradníkov a ďalších zamestnancov súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva do jednotlivých súdnych oddelení,
l)	ďalšie náležitosti, ak tak ustanoví osobitný zákon.
         
           (3) Rozvrh práce sa zverejňuje spolu so stanoviskom sudcovskej rady. Predseda príslušného súdu je povinný zabezpečiť rozvrh práce každému sudcovi tohto súdu. Každý má právo nazrieť do rozvrhu práce a robiť si z neho výpisy a odpisy.

§ 53
Spôsob prideľovania vecí podľa rozvrhu práce

          (1) Ak tento zákon neustanovuje inak, veci určené podľa predmetu konania sa  v súlade                    s  rozvrhom  práce  prideľujú jednotlivým senátom,  samosudcom, súdnym  úradníkom a notárom náhodným výberom pomocou technických prostriedkov a programových prostriedkov schválených ministerstvom tak,  aby  bola  vylúčená  možnosť ovplyvňovania pridelenia vecí.

           (2) Podmienka náhodného výberu podľa odseku 1 je splnená vtedy, ak sa má vec prideliť jednému z aspoň dvoch senátov, samosudcov, súdnych úradníkov alebo notárov.  

           (3) Ak nie je možné prideliť vec náhodným výberom v prípadoch rozhodovania o ustanovení obhajcu, o príkaze na zatknutie, o väzbe, o príkaze na domovú prehliadku, o príkaze na odpočúvanie a záznam telekomunikačnej prevádzky, o príkaze na vyšetrenie duševného stavu, o súhlase na použitie informačno-technických prostriedkov14), o predbežnom opatrení podľa osobitného zákona a v ďalších prípadoch ustanovených osobitným zákonom veci sa prideľujú v súlade s rozvrhom práce spôsobom určeným v rozvrhu práce tak, aby bola vylúčená možnosť ovplyvňovania pridelenia vecí.

	(4) Náhodným výberom pomocou technických prostriedkov a programových prostriedkov schválených ministerstvom sa podľa rozvrhu práce alebo jeho zmeny prerozdeľujú už pridelené veci aj v prípade 
a)	dlhodobej 6 týždňov presahujúcej neprítomnosti zákonného sudcu, ktorému bola vec pridelená, 
b)	zmeny v obsadení súdu sudcami, v prípade 
c)	výraznej nerovnomernosti zaťaženosti sudcov a 
d)	ak bol zákonný sudca, ktorému bola vec pridelená z konania a rozhodovania vo veci vylúčený.

           (5) V konaní na Špeciálnom súde, krajskom súde podľa osobitného zákona16) alebo v konaní o riadnych alebo mimoriadnych opravných prostriedkoch vec vybaví senát, ktorému bola v súlade s rozvrhom práce pridelená náhodným výberom, ak sa skutočnosti odôvodňujúce prerozdelenie veci podľa odseku 4 netýkajú všetkých sudcov.  

           (6) Ak vznikne náhla prekážky, ktorá bráni zákonnému sudcovi, ktorému bola vec pridelená, vykonávať úkony a rozhodovať vo veci po dobu kratšiu ako šesť týždňov vec sa  pridelí sudcovi určenému rozvrhom práce na zastupovanie tohto zákonného sudcu.

           (7) Ak sa vec súdu vráti na ďalšie konanie a rozhodnutie vo veci,  pridelí sa  sudcovi, ktorému bola ako zákonnému sudcovi pôvodne pridelená; ak takéhoto sudcu na súde niet, pridelí sa vec náhodným výberom pomocou technických prostriedkov a programových prostriedkov schválených ministerstvom podľa rozvrhu práce

           (8) Ak nie je možné použiť technické prostriedky a programové prostriedky na pridelenie veci v dôsledku ich poruchy znemožňujúcej prístup k dátam potrebným na prideľovanie vecí v trvaní najmenej dvoch pracovných dní veci sa prideľujú v súlade s rozvrhom práce spôsobom určeným v rozvrhu práce tak, aby bola vylúčená možnosť ovplyvňovania pridelenia vecí.

           (9) Súd vydá účastníkovi konania potvrdenie o prevzatí a pridelení veci. Evidencia prideľovania vecí  na  prejednanie   musí zabezpečovať takú  možnosť kontroly, aby si  každá osoba, ktorá má na  veci  právny  záujem,  mohla  nazretím  do spisu a evidenčných pomôcok preveriť pridelenie veci zákonnému sudcovi.

§ 54
Tvorba rozvrhu práce

           (1) Rozvrh práce zostavuje predseda súdu tak, aby bol zabezpečený výkon súdnictva. Pri tvorbe rozvrhu práce je povinný rešpektovať zásadu rovnomernej zaťaženosti sudcov a súdnych úradníkov.
 
           (2) Predseda súdu je povinný návrh rozvrhu práce, predtým než ho predloží sudcovskej rade podľa odseku 3, prerokovať so sudcami. Predseda súdu môže poveriť predsedu grémia okresného súdu alebo  predsedu kolégia, aby prerokoval návrh rozvrhu práce so sudcami príslušného grémia alebo kolégia; povinnosť podľa prvej vety sa v tomto prípade neuplatňuje.

           (3) Predseda súdu predkladá  návrh rozvrhu práce ne nasledujúci kalendárny rok sudcovskej rade na prerokovanie najneskôr do 1. decembra kalendárneho roka spolu s pripomienkami a výhradami sudcov vznesenými podľa odseku 2.
          
           (4) Rozvrh práce vydá predseda súdu s uvedením pripomienok a výhrad sudcovskej rady bezodkladne po jeho prerokovaní v sudcovskej rade, najneskôr však do 15. decembra kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, na ktorý je rozvrh práce určený. Rozvrh práce sa zverejňuje spolu so stanoviskom sudcovskej rady 

           (5) Ak predseda súdu nepredloží sudcovskej rade na prerokovanie návrh rozvrhu práce v lehote podľa odseku 3 alebo nevydá rozvrh práce v lehote podľa odseku 4, považuje sa takéto konanie predsedu súdu za závažné disciplinárne previnenie podľa osobitného zákona17). 

           (6) Ak predseda súdu nevydá rozvrh práce riadne a včas, organizácia práce súdu sa pri zabezpečovaní riadneho výkonu súdnictva riadi pôvodným rozvrhom práce do vydania nového rozvrhu práce.

           (7) Zmeny a dodatky rozvrhu práce, ktoré sa dotýkajú sudcov a súdnych úradníkov  poverených konaním a rozhodovaním vykoná predseda súdu spôsobom určeným v rozvrhu práce po ich prerokovaní v sudcovskej rade. 

           (8) V záujme zabezpečenia technickej realizácie rozvrhu práce predseda súdu konzultuje prípravu návrhu rozvrhu práce so zamestnancami súdu, ktorí plnia úlohy v oblasti informatiky. 

D r u h á  h l a v a
Dohľad predsedu súdu
§ 55

           (1) Predseda súdu dohliada na dodržiavanie zásad sudcovskej etiky, zásad dôstojnosti súdneho konania a plynulosti súdneho konania a na tento účel
a)	dohliada na riadny chod súdnych oddelení, 
b)	sleduje a hodnotí pravidelnosť práce sudcov a senátov v oblasti organizácie a efektivity práce senátov a oddelení, efektivity využívania pridelených prostriedkov a efektivity využívania pojednávacích dní, 
c)	vykonáva previerky súdnych spisov a manipulácie s nimi,
d)	sleduje dodržiavanie sudcovskej etiky a správanie súdnych úradníkov a zamestnancov súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva, 
e)	zúčastňuje na niektorých pojednávaniach,
f)	sleduje rozhodovaciu činnosť sudcov z hľadiska plynulosti súdneho konania,
g)	vybavuje sťažnosti.
 
          (2) Pri vykonávaní dohľadu spolupracuje predseda súdu s predsedom grémia alebo predsedom kolégia, ktorých môže poveriť vykonaním úkonov podľa odseku 1 v rámci grémia alebo kolégia príslušného súdu. 

           (3) Ak predseda súdu zistí, že došlo k porušeniu zásad sudcovskej etiky, zásad dôstojnosti súdneho konania a plynulosti súdneho konania je povinný prerokovať zistené nedostatky s dotknutým sudcom, súdnym úradníkom alebo zamestnancom súdu, ktorý plní úlohy pri výkone súdnictva a podľa potreby uložiť opatrenia v jeho pôsobnosti vedúce k náprave zistených nedostatkov a k odstráneniu ich príčin.  

           (4) V rámci vykonávania dohľadu podľa odseku 1 písm. c) až f) podáva predseda súdu ministerstvu podnety k sťažnostiam pre porušenie zákona, ak má za  to,  že  sú  splnené  podmienky podľa zákona o konaní pred súdmi.

T r e t i a  h l a v a
Vnútorná revízia

§ 56

           Vnútorná revízia súdu  (ďalej len  „revízia“) je  druhom kontroly súdu a sudcov, ktorá smeruje k prevereniu aktuálneho stavu výkonu súdnictva, k zisteniu príčin nedostatkov pri výkone súdnictva a k návrhu opatrení na ich odstránenie. Vnútorná revízia je súčasťou výkonu súdnictva.

§ 57

           (1) Revízia sa vykonáva 
a)	v päť ročných časových intervaloch podľa vopred stanoveného harmonogramu revízií, ktorý schvaľuje na návrh príslušného predsedu krajského súdu a predsedu najvyššieho súdu súdna rada (ďalej „riadna revízia“),
b)	mimo rámca harmonogramu revízií  (ďalej len „ mimoriadna revízia “), ak je to nevyhnutné pre prijatie  opatrení  v určitej oblasti výkonu súdnictva na  niektorých  alebo na všetkých súdoch.  

           (2) Revízia podľa odseku 1 písm. a) je zameraná na
a)	výsledky  práce  súdu a jeho sudcov so zreteľom na vytvorené personálne a materiálne podmienky a zaťaženosť sudcov,
b)	na stav a príčiny starších nevybavených vecí a  prieťahy v konaní, 
a)	dodržiavanie procesných predpisov, náležitostí zápisníc a rozhodnutí, zákonných lehôt na konanie a rozhodnutie,
b)	včasnosť vyhotovovania a vypravovania súdnych rozhodnutí, 
c)	úroveň prípravy súdnych pojednávaní a priebehu súdnych pojednávaní, využívanie pojednávacích dní a príčiny  odročovania pojednávaní, 
d)	úroveň práce súdnych oddelení a kancelárií, úroveň súdnych písomností,
e)	preskúmateľnosť prideľovania  spisov podľa rozvrhu práce, 
f)	dôvodnosť zmien rozvrhu práce a dodržiavanie postupu tvorby rozvrhu práce,
g)	zachovávanie požiadaviek na špecializáciu sudcov, 
h)	dôstojnosť správania sa sudcov, súdnych úradníkov a ďalších zamestnancov súdu, ako aj na dôstojnosť prostredia súdu,
i)	účinnosť vybavovania sťažností,  

           (3) Rozsah revízie podľa odseku 2 nemožno  zúžiť. 

           (4) Zameranie mimoriadnych revízií na určité oblasti výkonu súdnictva určí raz ročne súdna rada na návrh ministra, predsedov krajských súdov a predsedu najvyššieho súdu. Vychádza pritom aj z vlastných poznatkov z vybavovania sťažností a podnetov fyzických osôb a právnických osôb o úrovni výkonu súdnictva. 

           (5) Predsedovia krajských súdov a predseda najvyššieho súdu  môžu z vlastného podnetu alebo na podnet ministra nariadiť mimoriadnu revíziu aj nad rámec revízií podľa odseku 2, ak je to nevyhnutné pre overenie podnetov o závažných nedostatkoch vo výkone súdnictva, alebo  zistenie ich príčin. 

           (6) Pri výkone revízie sa osobitný zákon nepoužije18).

§ 58

           (1) Výkonom revízie sa nesmie zasahovať do rozhodovacej činnosti súdu a sudcu. 

           (2) Členovia oddelení vnútornej revízie sú povinní vykonávať revíziu nestranne, objektívne a v súlade s týmto zákonom alebo osobitným predpisom. Za člena oddelenia vnútornej revízie môže byť menovaný len ten, kto s menovaním vyslovil súhlas.

           (3) Pri revízii môžu členovia revízneho oddelenia nahliadať  do spisov v právoplatne vybavených veciach, pokiaľ nie je uvedené inak. Spis môže byť vyžiadaný na revíziu aj na revízne oddelenie.

           (4) Vo veciach, kde konanie nebolo právoplatne skončené,  môžu členovia revízneho oddelenia nahliadať do spisov len na účel zistenia stavu starších nevybavených vecí, zistenia prieťahov v konaní a zistenia dôvodov odročovania pojednávaní, alebo ak je revízia nariadená podľa § 57 ods. 4.  Súdny spis musí byť preverený na súde, na ktorom je evidovaný a v prítomnosti osoby zodpovednej za úplnosť a neporušiteľnosť spisu a jeho príloh.

§ 59

           (1) Revíziu  okresného súdu vykonáva oddelenie vnútornej revízie príslušného krajského súdu. 

           (2) Oddelenie sa skladá z vedúceho oddelenia a dvoch ďalších sudcov. Členom oddelenia je tiež podpredseda  krajského súdu .

           (3) Úlohou vedúceho oddelenia je organizovať výkon revízie v súlade s harmonogramom, dbať o včasnosť revízie a dodržanie jej zamerania, koordinovať činnosť ostatných členov oddelenia a prideľovať im konkrétne úlohy,  prerokovať v mene oddelenia správu z revízie s predsedom preverovaného súdu. 

           (4) Vedúceho oddelenia vnútornej revízie menuje na 3 roky predseda krajského súdu  z dvoch kandidátov navrhnutých  kolégiom predsedov sudcovských rád. Tú istú osobu možno menovať za vedúceho oddelenia najviac na dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia. Vedúci oddelenia vykonáva súdnictvo podľa rozvrhu práce v rozsahu jednej pätiny  priemerného zaťaženia sudcu krajského súdu. 

           (5) Ďalších členov oddelenia  menuje predseda krajského súdu na návrh vedúceho oddelenia. Členovia oddelenia vykonávajú súdnictvo podľa rozvrhu práce v rozsahu dvoch pätín priemerného zaťaženia sudcu krajského súdu.

           (6) Predseda súdu určí v rozvrhu práce potrebný počet súdnych úradníkov v štátnozamestaneckom pomere  na vykonávanie revízie administratívnych činností na súdoch a                 na zabezpečenie administratívneho chodu oddelenia . 

           (7) Na žiadosť vedúceho oddelenia môže predseda súdu určiť na vykonanie revízie aj ďalšie osoby, ak to vyžaduje rozsah a zameranie  revízie.    

§ 60

           (1) Revíziu  krajského  súdu   vykonáva oddelenie vnútornej revízie najvyššieho súdu.  V rámci revízie krajského súdu môže  preveriť aj ktorýkoľvek okresný súd v jeho obvode.

           (2) Oddelenie sa skladá z vedúceho oddelenia a jedného stáleho člena, ktorých menuje predseda najvyššieho súdu na návrh predsedov kolégií na  3 roky z radov sudcov najvyššieho súdu.  Ak je vedúcim oddelenia sudca pôsobiaci v kolégiách všeobecného súdnictva (menovať kolégiá), je stálym členom sudca pôsobiaci v správnom kolégiu a naopak.  Tú istú osobu možno menovať najviac na dve po sebe idúce obdobia. Vedúci oddelenia a stály člen oddelenia vykonávajú súdnictvo podľa rozvrhu práce v rozsahu jednej pätiny zaťaženia sudcu najvyššieho súdu.

           (3) Ďalších členov oddelenia menuje predseda najvyššieho súdu na návrh vedúceho oddelenia na určitý čas alebo na určitú revíziu. Počas výkonu revízie určení členovia oddelenia vykonávajú súdnictvo podľa rozvrhu práce a v rozsahu , ktorý zohľadňuje časovú náročnosť revízie.
 
           (4) Ustanovenia § 59 ods. 3, 6 a 7  platia primerane. 

§ 61

Revíziu na najvyššom súde vykonáva orgán určený rokovacím poriadkom najvyššieho súdu. Rokovací poriadok tiež určí spôsob ustanovovania členov revízneho oddelenia pre revíziu vojenských súdov a špeciálneho súdu.

§ 62

           (1) Členovia oddelenia vnútornej revízie  môžu požiadať o uvoľnenie z činnosti  v revíznom oddelení, ak pre svoju činnosť nemajú vytvorené podmienky. To neplatí pre podpredsedu krajského súdu. O uvoľnení rozhoduje predseda súdu.

           (2) Predseda súdu odvolá vedúceho oddelenia , jeho stáleho člena alebo člena, ak
a)  mu zdravotný stav nedovoľuje, najmenej počas troch mesiacov, riadne vykonávať revíznu činnosť, 
b)  sa voči nemu začalo disciplinárne konanie alebo trestné stíhanie, 
c)  si neplní povinnosti ustanovené týmto zákonom pre výkon revíznej činnosti .

           (3) Proti rozhodnutiu predsedu súdu podľa odseku 1 a 2 môže člen oddelenia podať námietky do 3 dní odo dňa doručenia rozhodnutia predsedu súdu. O námietkach rozhodne disciplinárny súd.

§ 63

           (1) Po vykonaní revízie zostavia členovia oddelenia vnútornej revízie  správu o výsledkoch revízie s návrhom opatrení. K správe pripoja vyjadrenia dotknutých osôb, vyjadrenie predsedu súdu, ktorého sa revízia týkala, výsledok prerokovania správy na preverovanom súde a stanovisko oddelenia k podaným vyjadreniam. 

           (2) Vedúci oddelenia vnútornej revízie zašle správu predsedovi príslušného krajského súdu , predsedovi najvyššieho súdu, súdnej rade a ministrovi, ktorí nezávisle od seba vyhodnocujú obsah správy a zašlú vedúcemu oddelenia a preverovanému subjektu svoje stanovisko k správe a k navrhovaným opatreniam .

           (3) Predseda krajského súdu zabezpečuje  realizáciu  opatrení v rozsahu  vlastnej pôsobnosti.  

Š t v r t á   h l a v a
Sťažnosti na postup súdu a  podnety

Sťažnosti
§ 64

           (1) Sťažnosť na postup súdu môže smerovať proti prieťahom v konaní alebo porušovaniu zásad dôstojnosti súdneho konania sudcami, súdnymi úradníkmi alebo zamestnancami súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva.  Sťažnosť môže podať  účastník konania alebo strana v konaní. 

           (2) Anonymné sťažnosti sa nevybavujú.

           (3) Podanie sťažnosti nesmie byť sťažovateľovi na ujmu; to neplatí, ak sa obsahom svojej sťažnosti dopustí trestného činu alebo priestupku.

§ 65
Vybavovanie sťažností

           (1) Sťažnosti vybavuje predseda príslušného súdu, ak osobitný zákone neustanovuje inak.

           (2) Sťažnosti na predsedu súdu vybavuje predseda súdu vyššieho stupňa.

§ 66

           (1) Účelom vybavovania sťažnosti je zistiť, či v danej veci boli spôsobené prieťahy v konaní  alebo porušené zásady dôstojnosti súdneho konania a odstránenie zistených nedostatkov. 

           (2) Orgán, ktorý vybavuje sťažnosť je povinný na účel zistenia stavu veci prešetriť všetky skutočnosti. Ak je  to pre riadne vybavenie sťažnosti potrebné, vypočuje sa sťažovateľ a vyjadria sa k nej osoby, proti ktorým sťažnosť smeruje alebo ďalšie osoby, ktoré môžu  pomôcť pri prešetrení sťažnosti.

           (3) Ak orgán poverený vybavovaním sťažnosti zistí, že sťažnosť je dôvodná príjme  a zabezpečí vykonanie opatrení na odstránenie nedostatkov a ak je to potrebné vyvodí za vzniknuté nedostatky voči zodpovedným osobám dôsledky.

§ 67

           (1) Sťažnosť musí byť vybavená do 30 dní odo dňa jej doručenia orgánu príslušnému na jej vybavenie. 

           (2) Ak lehotu podľa odseku 1 nemožno dodržať z dôvodu nemožnosti  zabezpečenia  podkladov na riadne vybavenie sťažnosti alebo v prípadoch náročných na prešetrenie možno lehotu uvedenú v odseku 1 predĺžiť; sťažnosť však musí byť vybavená najneskôr do troch mesiacov odo dňa jej doručenia orgánu príslušnému na jej vybavenie. O každom predĺžení lehoty  na vybavenie sťažnosti a o dôvodoch predĺženia je orgán vybavujúci sťažnosť povinný písomne upovedomiť sťažovateľa  bez  zbytočného odkladu.

§ 68

           O spôsobe vybavenia sťažnosti a prijatých opatreniach na odstránenie zistených nedostatkov  musí byť sťažovateľ upovedomený písomne. To neplatí, ak sťažovateľ na písomnom upovedomení netrvá alebo ak sťažovateľ zomrel, stal sa nezvestným, pre trvalý pobyt v cudzine nedosiahnuteľným alebo ochorel na duševnú chorobu, v dôsledku ktorej nechápe zmysel vybavenia sťažnosti.

§ 69
Prešetrenie vybavenia sťažnosti

           (1) Ak je sťažovateľ toho názoru, že sťažnosť, ktorú podal na príslušnom orgáne súdu, nebola ním riadne vybavená, môže požiadať
a)	predsedu krajského súdu o prešetrenie vybavenia sťažnosti predsedom okresného súdu,
b)	predsedu Vyššieho vojenského súdu o prešetrenie vybavenia sťažnosti predsedom vojenského obvodového súdu, 
c)	ministerstvo o prešetrenie vybavenia sťažnosti predsedom krajského súdu,  predsedom Špeciálneho súdu a predsedom Vyššieho vojenského súdu.
      
           (2) Na prešetrenie vybavenia sťažnosti sa primerane použijú ustanovenia tohto zákona o vybavovaní sťažností.

           (3) Žiadosť o prešetrenie vybavenia sťažnosti sa spoplatňuje podľa osobitného zákona19).

§ 70
Osobitné ustanovenie o sťažnostiach

           Ak  tento zákon neustanovuje inak, použije sa na vybavovanie osobitný zákon20). 

§ 71
Podnety

           (1) Podnetom sa rozumie podanie fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorým sa poukazuje najmä na nevhodné správanie sa sudcov, súdnych úradníkov alebo zamestnancov súdu mimo súdneho konania a na iné nedostatky na súdoch, ktoré nesúvisia s konaním a rozhodovaním v prejednávaných  veciach. 

           (2) Účelom vybavovania podnetu je vykonanie potrebných opatrení smerujúcich k odstráneniu zistených nedostatkov a ich príčin.
	
           (3) Podnet vybavuje predseda súdu; podnet  týkajúci sa sudcov  vybavuje  sudcovská rada príslušného súdu. Sudcovská rada môže poveriť jeho vybavovaním jedného alebo viacerých svojich členov. 

           (4) Podnet týkajúci sa výkonu funkcie predsedu súdu alebo podpredsedu súdu vybavuje ministerstvo; to neplatí pokiaľ sa podnet týka predsedu najvyššieho súdu a podpredsedu najvyššieho súdu.

           (5) Podnet  musí byť prerokovaný s osobou, ktorej sa týka.

           (6) Podnet musí byť vybavený do dvoch mesiacoch odo dňa jeho doručenia orgánu príslušnému na jeho vybavenie. Ustanovenia § 67 ods. 2 a § 68 sa použijú primerane. 

§ 72
Spoločné ustanovenie

           Podanie podľa § 64 alebo § 71, ktoré bolo doručené súdu sa posudzuje podľa jeho obsahu, aj keď je nesprávne označené.

P I A T A  Č A S Ť
SPRÁVA SÚDOV

P r v á  h l a v a
Pôsobnosť orgánov správy súdov

Ministerstvo
§ 73
           
           (1) Ministerstvo vykonáva správu súdov tým, že
a)	v oblasti personálnej
1.	určuje počty sudcov a ostatných zamestnancov súdov; na vojenských súdoch určuje počet sudcov po dohode s  ministerstvom obrany, 
2.	rozhoduje  o započítaní doby  právnickej činnosti v inom pracovnom alebo obdobnom pomere,
3.	poskytuje súčinnosť Justičnej akadémii a súdnej rade pri ďalšom odbornom vzdelávaní sudcov, prísediacich, súdnych úradníkov a ďalších zamestnancov súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva,
4.	poskytuje súčinnosť Justičnej akadémii a súdnej rade pri odbornej príprave justičných čakateľov a pri overovaní výsledkov ich odbornej prípravy justičnou skúškou. Rozhoduje o započítaní právnickej činnosti v inom pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu do prípravnej služby justičného čakateľa,
5.	koordinuje a usmerňuje odbornú prípravu prísediacich na výkon ich funkcie,
b)	v oblasti finančnej
1.	riadi tvorbu rozpočtu súdov,
2.	koordinuje výkon následnej finančnej kontroly na súdoch a vykonáva vnútorný audit18),
3.	metodicky usmerňuje výkon predbežnej a priebežnej finančnej kontroly súdmi18), vedenie účtovníctva súdmi21),  investičnú výstavby22), správu majetku štátu23), tvorbu a použitie Sociálneho fondu24), verejné obstarávanie pri investičnej výstavbe25), 
c)	v oblasti organizačnej
1.	metodicky usmerňuje a kontroluje výkon správy okresných súdov, krajských súdov a Špeciálneho súdu predsedami týchto súdov,
2.	metodicky usmerňuje činnosť súdov na úseku ochrany pred požiarmi26), ochrany utajovaných skutočností27), bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci28),
d)	v oblasti ekonomickej 
1.	riadi a metodicky usmerňuje vývoj, nasadzovanie a využívanie informačných systémov a technológií na súdoch,
2.	na základe vyhodnocovania stavu súdnych agend uskutočňuje strategické plánovania a prípravu dlhodobých koncepcií rozvoja súdnictva, 
3.	spravuje a zabezpečuje centrálny informačný systém, 
4.	metodicky usmerňuje poskytovanie knižnično-informačných služieb, získavanie, spracúvanie, uchovávanie, ochranu a využívanie knižničných fondov29),
5.	metodicky usmerňuje výkon archívnictva30).
e)	plní ďalšie úlohy, ak tak ustanoví zákon.

           (2) Činnosti  uvedené v odseku 1 písm. b), c) druhý bod a e)  uskutočňuje vo vzťahu k vojenským súdom ministerstvo obrany.

§ 74

           (1) Ministerstvo ďalej
a)	sleduje a vyhodnocuje stav súdnych agend na základe výkazov a justičnej štatistiky,
b)	sleduje plnenie povinností orgánov riadenia a správy súdu,
c)	vykonáva previerky súdnych spisov a previerky úrovne súdneho konania v súvislosti s výkonom pôsobnosti ministra podľa osobitného zákona31), 
d)	vybavuje sťažnosti a podnety, ak tak ustanoví tento zákon.

           (2) Na účel plnenia úloh podľa odseku 1 písm. b), c) a d) je ministerstvo oprávnené nahliadať do súdneho spisu a vyžiadať si  súdny spis, robiť si z neho odpisy, výpisy a kópie; ustanovenia osobitného predpisu tým nie sú dotknuté28). 

           (3) Prevzaté spisy je ministerstvo povinné vrátiť príslušnému súdu v lehote do 60 dní odo dňa ich prevzatia, ak nemožno vzhľadom na povahu veci vrátiť spisy v tejto lehote, môže ju minister primerane predĺžiť. 

           (4) Ak  pri plnení  úloh podľa odseku 1 ministerstvo získa  poznatky o nejednotnosti   súdneho  rozhodovania,   podá  najvyššiemu  súdu podnet  na  prijatie stanoviska k zjednocovaniu výkladu zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov

§ 75

           (1) V súvislosti s výkonom pôsobnosti podľa § 73 ods. 1 písm. d) bod prvý ministerstvo zabezpečuje
a)	prevádzku a ochranu informačných systémov súdu,
b)	koordináciu nákupu technických a programových prostriedkov súdov v obvode príslušného krajského súdu,
c)	koordináciu nasadzovania informačných systémov a ich vývoja,
d)	koordináciu nasadzovania časti štátneho informačného systému32),
e)	bezpečnosť informačného systému vzhľadom na požiadavky vyplývajúce z ochrany osobných údajov v automatizovaných informačných systémoch33),
f)	koordináciu spracovania štátnej štatistiky, súdnej štatistiky a výkazníctva spracovávaného v informačných systémoch32),
g)	údržbu technických a programových prostriedkov,
h)	správu licencií,
i)	školenia a semináre týkajúce sa informačných systémov,
j)	nasadzovanie a prevádzku dátových komunikačných prostriedkov.

           (2) Úlohy podľa odseku 1 zabezpečujú organizačné útvary ministerstva, ktoré zriaďuje ministerstvo na každom krajskom súde.

           (3) Organizačný útvar ministerstva podľa odseku 2 zabezpečuje plnenie úloh podľa odseku 1  vo vzťahu k príslušnému krajskému súdu a okresným súdom v obvode tohto krajského súdu. 

           (4) Ustanovenia odsekov 1 až 3 platia primerane aj pre Špeciálny súd, najvyšší súd a vojenské súdy.

§ 76
Predseda súdu

           (1) Predseda súdu vykonáva správu súdu tým, že 
a)	zabezpečuje riadne obsadenie súdu zamestnancami súdu a vybavuje personálne veci sudcov a  zamestnancov súdu, 
b)	zabezpečuje chod súdu po stránke ekonomickej, materiálnej a finančnej,
c)	zabezpečuje v spolupráci s Justičnou akadémiou a ministerstvom odborné vzdelávanie sudcov a ďalších zamestnancov súdu, ktorí plnia úlohy pri výkone súdnictva,
d)	vykonáva dohľad nad súdnymi oddeleniami súdu,
e)	zabezpečuje poskytovanie informácií o činnosti súdu pre iné orgány verejnej moci a pre verejnosť,
f)	plní ďalšie úlohy vyplývajúce z osobitných právnych predpisov34).

           (2) Predseda okresného súdu okrem výkonu činností uvedených v odseku 1 vykonáva správu okresného súdu aj tým, že 
a)	určuje počty prísediacich na okresnom súde, 
b)	dohliada na prípravnú službu justičných čakateľov po dobu jej výkonu na okresnom súde,
c)	zabezpečuje odbornú prípravu prísediacich okresného súdu na výkon ich funkcie.

           (3) Predseda krajského súdu okrem výkonu činností uvedených v odseku 1 vykonáva správu krajského súdu aj tým, že
a)	určuje počty prísediacich na krajskom súde,
b)	zabezpečuje výber uchádzačov o funkciu sudcu a pripravuje podklady pre ich menovanie za sudcov
c)	riadi a kontroluje prípravnú službu justičných čakateľov v obvode krajského súdu a jej výkon,
d)	zabezpečuje odbornú prípravu prísediacich krajského súdu na výkon ich funkcie a organizuje a koordinuje odbornú prípravu prísediacich okresného súdu na výkon ich funkcie.

           (4) Predseda najvyššieho súdu okrem výkonu činností uvedených odseku 1 vykonáva správu najvyššieho súdu aj tým, že zabezpečuje výkon činností uvedených v § 73 ods. 1 písm. a) bod  prvý a druhý a šiesty, písm.  b) body prvý a druhý, písm. c) bod druhý a písm. d) bod štvrtý a piaty vo vzťahu k najvyššiemu súdu.
           (5) Predseda Vyššieho vojenského súdu vykonáva správu Vyššieho vojenského súdu tým, že zabezpečuje výkon činností uvedených v odsekoch 1 a 3 vo vzťahu k Vyššiemu vojenskému súdu; predseda vojenského obvodového súdu vykonáva správu vojenského obvodového súdu tým, že zabezpečuje výkon činností uvedených v odsekoch 1 a 2 vo vzťahu k tomuto súdu. 

           (6) Predseda Špeciálneho súdu okrem činností uvedených v odseku 1 vykonáva správu Špeciálneho súdu aj tým, že zabezpečuje podklady na výber uchádzačov o funkciu sudcu na Špeciálnom súde a vyhlasuje výberové konanie na obsadenie voľného miesta sudcu na tomto súde.

§ 77

           Podrobnosti o organizácii práce pri výkone správy súdu ustanoví organizačný poriadok súdu, ktorý vydá predseda súdu. 

D r u h á  h l a v a
Riaditeľ správy súdu

§ 78

           Riaditeľ správy súdu je štátnym zamestnancom vykonávajúcim štátnu službu v štátnozamestaneckom pomere podľa osobitného zákon8). 

§ 79

           Riaditeľ správy súdu organizuje a riadi ekonomický a administratívny chod súdu a koná v mene súdu v rozsahu svojej pôsobnosti ustanovenej zákonom alebo v rozsahu určenom predsedom súdu.

§ 80

           (1) Riaditeľ správy súdu vykonáva správu súdu tým, že zabezpečuje
a)	riadenie činnosti osobného úradu,
b)	bežný chod súdu a ochranu budov súdu,
c)	hospodárenie a nakladanie s rozpočtovými prostriedkami súdu, 
d)	účtovníctvo21), 
e)	tvorbu a použitie sociálneho fondu24) a uzatváranie kolektívnych zmlúv,
f)	správu majetku štátu23),
g)	verejné obstarávanie35),
h)	výkon predbežnej a priebežnej finančnej kontroly18),
i)	poskytovanie knižnično-informačných služieb, získavanie, spracúvanie, uchovávanie, ochranu alebo využívanie knižničných fondov29),
j)	chod archívu30), 
k)	výkon štátnej štatistiky36).  

           (2) Riaditeľ správy krajského súdu vykonáva správu krajského súdu,  riaditeľ správy Špeciálneho súdu vykonáva správu Špeciálneho súdu, riaditeľ správy najvyššieho súdu a riaditeľ správy Vyššieho vojenského súdu vykonáva správu Vyššieho vojenského súdu tým, že okrem činností uvedených v odseku 1 ďalej zabezpečuje
a)	materiálno-technické zabezpečenie ochrany utajovaných skutočností30),
b)	riadenie ochrany pred požiarmi29),
c)	riadenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci28),
d)	investičnú výstavbu22),
e)	školenia a semináre pre administratívnych zamestnancov súdu prostredníctvom vzdelávacích agentúr.

           (3) Riaditeľ správy krajského súdu  vykonáva správu okresných súdov v obvode príslušného krajského súdu tým, že činnosti uvedené v odseku 2 uskutočňuje aj vo vzťahu k okresným súdom v obvode tohto krajského súdu.

           (4) Riaditeľ správy krajského súdu môže po dohode s riaditeľom správy okresného súdu v obvode tohto krajského súdu zabezpečovať pre okresný súd niektoré úlohy podľa odseku 1, ktoré inak vykonáva riaditeľ správy okresného súdu.   
 
           (5) Riaditeľ správy Vyššieho vojenského súdu vykonáva správu  vojenských obvodových súdov tým, že činnosti uvedené v odseku 2 uskutočňuje aj vo vzťahu k týmto súdom.  

T r e t i a  h l a v a
Centrálny informačný systém
§ 81

           (1) Ministerstvo a súdy spracúvajú podľa tohto zákona a osobitného zákona33) informácie, osobné údaje a iné údaje získané pri plnení svojich úloh, týkajúce sa občianskeho súdneho konania a trestného konania; ministerstvo spracúva taktiež informácie, osobné údaje a iné údaje získané pri plnení svojich úloh vyplývajúcich z tohto alebo osobitného zákona37).

           (2) Informácie, osobné údaje a iné údaje podľa odseku 1 (ďalej len „údaje“)  tvoria Centrálny informačný systém súdnictva (ďalej len „centrálny informačný systém). Centrálny informačný systém nepodlieha registrácii podľa osobitného zákona33). 

           (3) Prevádzku, správu a vývoj centrálneho informačného systému zabezpečuje ministerstvo v spolupráci so súdmi.

           (4) Centrálny informačný systém sa vedie písomne a elektronickou formou. Vzájomná výmena údajov medzi ministerstvom a súdmi a ministerstvom a inými orgánmi verejnej moci podľa § 82 sa môže uskutočňovať aj elektronickou formou.

           (5) Podrobnosti o spôsobe a rozsahu spracovania, poskytovania, sprístupňovania a zverejňovania údajov v centrálnom informačnom systéme ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.
§ 82
    
           (1)  Údaje z centrálneho informačného systému využíva ministerstvo a súdy pri plnení svojich úloh. Údaje z centrálneho informačného systému sa poskytujú aj iným orgánom verejnej moci, ak tak ustanoví osobitný zákon.   

           (2) Údaje z centrálneho informačného systému nie sú verejne prístupné a orgány verejnej moci uvedené v § 81 ods. 4 ich môžu poskytnúť tretím osobám len s predchádzajúcim súhlasom ministerstva.  

§ 83

           (1) Na spracúvanie a poskytovanie osobných údajov podľa § 81 a 82 nie je potrebný súhlas dotknutej fyzickej osoby. 

           (2) Ministerstvo aspoň raz do roka preveruje, či sú spracúvané osobné údaje naďalej potrebné pre plnenie úloh ministerstva a súdov. Ak ministerstvo preverovaním alebo v priebehu spracúvania osobných údajov zistí, že nie sú potrebné na plnení úloh ministerstva a súdov, bezodkladne takéto osobné údaje zlikviduje. 

§ 84

           (1) Automatizované informačné systémy, vrátane databáz v nich obsiahnutých, vytvorené a spravované ministerstvom sú vo vlastníctve štátu. Oprávnenia vyplývajúce z osobitného zákona38) vykonáva ministerstvo.

           (2) Automatizované informačné systémy uvedené v odseku 1 sú súčasťou štátneho informačného systému Slovenskej republiky.     

Š t v t á   h l a v a
Rozpočet súdov

§ 85

           (1) Súdy sú svojimi príjmami a výdavkami zapojené na rozpočet ministerstva, ak tento alebo osobitný zákon39) neustanovuje inak. Vojenské súdy sú svojimi príjmami a výdavkami zapojené na rozpočet ministerstva obrany; tým nie je dotknutá činnosť justičnej pokladnice podľa osobitného zákona40).

           (2) Súd, zapojený svojimi príjmami a výdavkami na rozpočet ministerstva, podľa schváleného rozpočtu súdov samostatne hospodári s rozpočtovými prostriedkami, ktoré mu určí ministerstvo v rámci svojej rozpočtovej kapitoly. 

           (3) Výdavky štátneho rozpočtu na financovanie systému súdnictva sú rozpočtované v samostatnom programe rozpočtovej kapitoly ministerstva.

§ 86
Tvorba podkladov k návrhu rozpočtu súdov

           (1) Ministerstvo, ako správca rozpočtovej kapitoly zodpovedá za dodržiavanie zákonných povinnosti pri tvorbe návrhu  štátneho rozpočtu.

           (2) Súdy zapojené svojimi príjmami a výdavkami na rozpočet ministerstva vypracúvajú podklady pre tvorbu rozpočtu súdov v spolupráci s orgánmi sudcovskej samosprávy.
 
           (3) Predseda okresného súdu a riaditeľ správy okresného súdu vypracúvajú vecne odôvodnený návrh rozpočtu, ktorý môže obsahovať aj návrh rozpočtových priorít súdu a predseda okresného súdu ho predloží predsedovi krajského súdu do 15. novembra roka, ktorý predchádza roku, v ktorom sa pripravuje rozpočet na nasledujúci rok; rovnako postupuje predseda krajského súdu, ktorý pripravuje rozpočet pre krajský súd.

           (4) Predseda krajského súdu zabezpečí vypracovanie podkladov k návrhu rozpočtu za obvod krajského súdu a tento návrh prerokuje s predsedami okresných súdov v jeho obvode. Výsledky prerokovania spolu so vznesenými pripomienkami sudcovských rád k návrhu rozpočtu prerokuje minister s predsedami krajských súdov. Takto pripravené podklady k tvorbe rozpočtu súdov predložia za svoje obvody predsedovi krajských súdov v termíne do 31. decembra kalendárneho roka ministerstvu a súdnej rade.

           (5) Predseda špeciálneho súdu a riaditeľ správy Špeciálneho súdu vypracúvajú vecne odôvodnený návrh rozpočtu Špeciálneho súdu, ktorý môže obsahovať aj návrh rozpočtových priorít Špeciálneho súdu do 15. novembra roka, ktorý predchádza roku, v ktorom sa pripravuje rozpočet na nasledujúci rok. Návrh rozpočtu Špeciálneho súdu prerokuje minister s predsedom Špeciálneho súdu. Takto pripravené podklady k tvorbe rozpočtu Špeciálneho súdu predloží predseda Špeciálneho súdu v termíne do 31. decembra kalendárneho roka ministerstvu a súdnej rade.

§ 87

           Ministerstvo ako správca rozpočtovej kapitoly vypracuje návrh rozpočtu súdov zapojených svojimi príjmami a výdavkami na rozpočet ministerstva z podkladov súdov a vládou schválených východísk  rozpočtu verejnej správy  v termíne stanovenom Ministerstvom financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“). Vypracovaný návrh rozpočtu odošle na vedomie predsedovi Špeciálneho súdu a predsedovi krajského súdu, ktorý s návrhom oboznámi okresné súdy..

§ 88

           Ministerstvo predkladá východiská pre tvorbu rozpočtu verejnej správy a návrh rozpočtu súdov v návrhu štátneho rozpočtu na vyjadrenie súdnej rade. 

§ 89

           Ministerstvo rozpisuje pre súdy zapojené svojimi príjmami a výdavkami na rozpočet ministerstva rozpočtové prostriedky schválené zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový  rok. Rozpočtové prostriedky pre okresné súdy v obvode príslušného krajského rozpisuje tento krajský súd z rozpočtových prostriedkov preň rozpísaných ministerstvom podľa prvej vety. V rozpise sa zohľadňujú potreby súdov uplatňované v podkladoch k návrhu rozpočtu.

§ 90
Záverečný účet súdov

           (1) Ministerstvo ako správca rozpočtovej kapitoly zostavuje návrh záverečného účtu rozpočtovej kapitoly, ktorý zahŕňa aj návrh záverečného účtu súdov, ktoré sú svojimi príjmami a výdavkami zapojené na rozpočet ministerstva. Návrh záverečného účtu súdov zostavuje ministerstvo v súčinnosti s predsedami krajských súdov.

           (2) Záverečný účet rozpočtovej kapitoly predkladá ministerstvo v súlade s osobitným zákonom ministerstvu financií a príslušnému výboru Národnej rade Slovenskej republiky v rozsah a v termínoch určených ministerstvom financií.

Š I E S T A   Č A S Ť
SPOLOČNÉ USTANOVENIA

§ 91

           Ak sa v tomto zákone používa pojem samosudca, rozumie sa tým aj sudca pre prípravné konanie, ak z tohto zákona nevyplýva niečo iné.

§ 92

           Na Krajskom súde v Bratislave sa zriaďuje Oddelenie justičnej pokladnice, ktoré plní úlohy podľa osobitného zákona40). 

§ 93

           Ak nie je na Špeciálnom súde ustanovený senát alebo ak z iného dôvodu nemôže  Špeciálny súd vykonávať svoju  právomoc podľa tohto zákona  alebo  osobitného  zákona, vykonáva  ju  Krajský  súd v Banskej Bystrici.

§ 94
Splnomocňovacie ustanovenie

           (1) Ministerstvo sa splnomocňuje vydať všeobecne záväzným právnym predpisom správny a kancelársky poriadok pre okresné súdy, krajské súdy a Špeciálny súd, ktorý podrobnejšie upraví najmä organizáciu práce, úlohy zamestnancov súdu a súdnych oddelení alebo iných organizačných útvarov súdu pri výkone súdnictva a kancelárske práce na súdoch, včítane správnej agendy.

           (2) Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo, ustanoví podrobnosti o
a)	vnútornej revízii súdu,
b)	náležitostiach rozvrhu práce, 
c)	používaní úradného odevu sudcami, prokurátormi a advokátmi v konaní pred súdmi,
d)	pravidlách určovania miest sudcov a voľných miest sudcov na súdoch a 
e)	spôsobe a  rozsahu spracovania, poskytovania, sprístupňovania a zverejňovania  údajov v centrálnom informačnom systéme.

S I E D M A  Č A S Ť
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Prechodné ustanovenia

§ 95

           (1) Predsedovia okresných súdov a krajských súdov ustanovení do funkcie pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, zostávajú v tejto funkcii aj po nadobudnutí účinnosti tohto zákona; ich funkcia zanikne uplynutím lehoty päť rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona, ak k jej zániku nedôjde skôr. 

           (2) Ak v lehote podľa odseku 1 zanikne funkcia niektorého predsedu okresného súdu alebo krajského súdu z dôvodov ustanovených týmto zákonom, nový predseda súdu bude ustanovený                 do funkcie podľa tohto zákona.

§ 96
 
           (1) Podpredsedovia okresných súdov a krajských súdov ustanovení do funkcie pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, zostávajú vo tejto funkcii aj po nadobudnutí účinnosti tohto zákona; ich funkcia zanikne uplynutím lehoty 1 rok odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona, ak k jej zániku nedôjde skôr. Predsedovia týchto súdov sú povinní v lehote podľa predchádzajúcej vety navrhnúť ministrovi kandidátov na funkciu podpredsedu súdu.

           (2) Ak v lehote podľa odseku 1 zanikne funkcia niektorého podpredsedu okresného súdu alebo krajského súdu z dôvodov ustanovených týmto zákonom, nový predseda súdu bude ustanovený                 do funkcie podľa tohto zákona.
§ 97

           (1) Predsedovia kolégií najvyššieho  súdu ustanovení do funkcie pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, zostávajú v tejto funkcii aj po nadobudnutí účinnosti tohto zákona; ich funkcia zanikne uplynutím lehoty šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona, pokiaľ k jej zániku nedôjde skôr.      

           (2) Ak v lehote podľa odseku 1 zanikne funkcia niektorého predsedu kolégia najvyššieho súdu, nový predseda kolégia bude ustanovený do funkcie podľa tohto zákona.

§ 98

           (1) Voľby prvých predsedov kolégií krajských súdov vyhlási predseda príslušného krajského súdu tak, aby sa voľba uskutočnila najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona.

           (2) Voľby prvých predsedov grémií okresných súdov vyhlási predseda príslušného okresného súdu tak, aby sa voľba uskutočnila najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona.

Osobitné ustanovenia o justičných čakateľoch 

§ 99
Prípravná služba justičného čakateľa

           (1) Účelom prípravnej služby je odborne pripraviť justičného čakateľa na výkon funkcie sudcu. Prípravná služba justičného čakateľa trvá  tri roky. Minister spravodlivosti  môže na žiadosť justičného čakateľa čiastočne započítať do prípravnej služby právnickú činnosť v  inom pracovnom pomere alebo obdobnom pracovnom vzťahu, ak justičný čakateľ získal počas jej trvania skúsenosti potrebné na výkon funkcie sudcu. Skrátenie čakateľskej praxe nemôže presahovať dva roky. U justičného čakateľa vojenských súdov toto započítanie vykoná minister po dohode s ministrom obrany Slovenskej republiky.

           (2) Justičný čakateľ vykonáva prípravnú službu na súde a v Justičnej akadémii. Za výkon prípravnej služby justičného čakateľa sa považuje aj účasť justičného čakateľa na všetkých vzdelávacích podujatiach zabezpečovaných Justičnou akadémiou.

           (3) Prípravná služba justičného čakateľa sa začína jeho prijatím do prípravnej služby predsedom príslušného krajského súdu alebo Vyššieho vojenského súdu po absolvovaní výberového konania a skončí sa vykonaním odbornej justičnej skúšky.

           (4) Odborná justičná skúška sa považuje za kvalifikačnú skúšku podľa osobitného predpisu. 

§ 100

           (1) Do prípravnej služby justičného čakateľa možno prijať len toho, kto spĺňa  predpoklady na funkciu sudcu podľa § 5 s výnimkou veku, skúseností a odbornej justičnej skúšky.

           (2) Justičný čakateľ je oprávnený vykonávať podľa osobitného zákona4).  

           (3) Justičný čakateľ je povinný, a to aj po skončení prípravnej služby, zachovávať mlčanlivosť o veciach, o ktorých sa dozvedel pri výkone svojej činnosti, v rovnakom rozsahu ako sudca. Zbaviť tejto povinnosti ho môže predseda krajského súdu  alebo Vyššieho vojenského súdu z vážnych dôvodov.

           (4) Justičným čakateľom na vojenskom súde sa môže stať len profesionálny vojak.

           (5) Justičný čakateľ skladá pri nástupe do práce do rúk predsedu príslušného krajského  súdu alebo Vyššieho vojenského súdu tento sľub:  "Sľubujem na svoju česť a svedomie, že sa budem spravovať Ústavou Slovenskej republiky a zákonmi, budem  sa  svedomito  pripravovať na výkon sudcovskej funkcie a osvojím si zásady sudcovskej etiky."

           (6) Platové pomery justičného čakateľa ustanoví osobitný zákon.

§ 101

           (1) Po úspešnom vykonaní odbornej justičnej skúšky vykonáva justičný čakateľ svoju funkciu v stálej štátnej službe do času, kým bude vymenovaný za sudcu. Justičný čakateľ sa v stálej štátnej službe ďalej odborne pripravuje na výkon funkcie sudcu.
           
           (2) Justičný čakateľ môže po úspešnom vykonaní odbornej justičnej skúšky konať a rozhodovať o tých istých veciach ako vyšší súdny úradník podľa osobitného zákona4).

§ 102
Zrušovacie ustanovenia

           Zrušujú sa:

1.	zákon č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch v znení zákona č. 264/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 12/1993 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 307/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 328/1996 Z.z., zákona č. 385/2000 Z.z., zákona č. 185/2002 Z.z., zákona č. 425/2002 Z.z., zákona č. 426/2003 Z.z., zákona č. 458/2003 Z.z., zákona 589/2003 Z.z a zákona č. 267/2004..

2.	zákon Slovenskej národnej rady č. 80/1992 Zb. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky, štátnej správe súdov, vybavovaní sťažností a o voľbách prísediacich (zákon o štátnej správe súdov) v znení  zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 12/1993 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 110/1993 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 318/1993 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 328/1996 Z.z., zákona č. 385/2000 Z.z., zákona č. 426/2003 Z.z., zákona č. 458/2003 a zákona č. 530/2003 Z.z.

Čl. II

           Zákon č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 185/2002 Z.z., zákona č. 670/2002 Z.z. zákona č. 426/2003 Z.z., zákona č. 458/2003 Z.z., zákona č. 462/2003 Z.z., zákona č. 505/2003 Z.z., zákona č. 514/2003 Z.z., zákona č. 548/2003 Z.z., zákona č. 267/2004 Z.z., zákona č. 403/2004 Z.z. a zákona č. .../2004 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1. Za § 12 sa vkladá § 12a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 12a
Dočasné pridelenie sudcu na výkon funkcie predsedu súdu

           (1) Na výkon funkcie predsedu súdu na súde nižšieho stupňa súdna rada dočasne pridelí sudcu súdu vyššieho stupňa, ktorý bol do tejto funkcie vymenovaný podľa osobitného zákona5b). Počas dočasného pridelenia na výkon funkcie predsedu súdu sudca vykonáva funkciu sudcu na súde, na ktorý bol dočasne pridelený. 

           (2) Dočasné pridelenie sudcu na výkon funkcie predsedu súdu sa skončí zánikom funkcie predsedu súdu; s jeho súhlasom ho súdna rada pridelí na súd, z ktorého bol dočasne pridelený na výkon funkcie predsedu súdu.“ 
 
           Poznámka pod čiarou k odkazu 5b) znie:
„5b) § 33 a 34 zákon č. .../2005 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“

2. V § 15 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:

           „(2) Predsedu grémia okresného súdu volia sudcovia príslušného grémia tajným hlasovaním na päť rokov spomedzi predsedov senátov tohto grémia. Návrh môžu podať členovia grémia a predseda súdu, ktorý návrhy predloží príslušnému grémiu.“

           Doterajšie odseky 2 až  4 sa označujú ako odseky 3 až 5.

3. V § 15 ods. 5 sa  za slová „Predseda kolégia“ vkladá čiarka a pripájajú slová „predseda grémia“.

4. V § 16 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:

           „(2) Na návrh predsedu súdu alebo na návrh najmenej dvoch tretín členov grémia okresného súdu  rozhoduje o odvolaní predsedu grémia grémium tajným hlasovaním.“

           Doterajšie odseky 2 až 5 sa označujú ako odseky 3 až 6.

5. § 27 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie:

           „(7) Výkon funkcie predsedu súdu, podpredsedu súdu, predsedu kolégia, predsedu grémia, sudcu disciplinárneho súdu, člena oddelenia vnútornej revízie, člena súdnej rady, člena sudcovskej rady a činnosť sudcu vykonávajúceho stáž podľa osobitného predpisu sa pri hodnotení sudcu započítava do výkonu súdnictva.“.

6. V § 29 ods. 2 sa v prvej vete slová „príslušnej sudcovskej rady“ nahrádzajú slovami „kolégia predsedov sudcovských rád“.  

7. V 30 ods. 10 v druhej vete sa vypúšťajú slová „ a so súhlasom sudcu“.

8. V § 68 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:

           „(2) Po dobu zastupovania predsedu súdu patrí podpredsedovi príslušného súdu funkčný príplatok za riadiacu činnosť vo výške prislúchajúcej predsedovi súdu alebo jeho pomerná časť; to platí aj pre sudcu príslušného súdu povereného zastupovaním predsedu tohto súdu, ak podpredseda súdu nie je ustanovený.“.

           Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3

9. V § 69 sa odsek 1 dopĺňa písmenom e), ktoré znie:
 
         „e) predsedovi kolégia krajského súdu v sume 1000 Sk mesačne a predsedovi grémia  okresného súdu vo výške 800 Sk mesačne.“.

10. V § 120 sa odsek 2 dopĺňa  písmenom f), ktoré znie:

           „f) sudcovská rada proti predsedovi súdu alebo sudcovi príslušného súdu.“.

11. V § 120 ods. 5 v prvej vete sa slová „do dvoch“ nahrádzajú slovami „do šiestich“.

Čl. III

           Zákon č. 166/2003 Z.z. o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o ochrane pred odpočúvaním) sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 4 ods. 3 sa vypúšťa slovo „príslušnému“ a za slovo „súdu“ sa vkladajú slová „príslušnému podľa § 4a“.

2. Za § 4 sa vkladá § 4a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 4a
Príslušnosť súdu

           (1) Na rozhodovanie o použití informačno-technických prostriedkov podľa tohto zákona je vecne príslušný
a)	Vyšší vojenský súd vo vzťahu k vojenským objektom, vojenským zariadeniam, osobám vykonávajúcim vojenskú službu a civilným zamestnancom v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky  v súvislosti s ich pracovnou činnosťou, alebo ak je žiadateľom Vojenské spravodajstvo; to neplatí, ak ide o vec patriacu do právomoci Špeciálneho súdu,
b)	krajský súd v ostatných prípadoch.

           (2) Na rozhodovanie o súhlase na použitie informačno-technických prostriedkov podľa odseku 1 písm. b)  je miestne príslušný  krajský súd, v obvode ktorého má sídlo žiadateľ o  vydanie súhlasu na ich použitie alebo jeho organizačný útvar; alebo  krajský súd, v ktorého obvode sa nachádza objekt Zboru väzenskej a justičnej stráže, ak sa majú použiť informačno-technické prostriedky v tomto objekte.“. 

           Poznámka pod čiarou k odkazu 7a znie:
„7a) § 15a Trestného poriadku.“.

Čl. IV 

           Zákon č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 131/2002 Z.z., zákona č. 143/2002 Z.z., zákona č. 185/2002 Z.z., zákona č. 411/2002 Z.z., zákona č. 667/2002 Z.z., zákona č. 139/2003 Z.z., zákona č. 267/2003 Z.z., zákona č. 453/2003 Z.z., zákona č. 550/2003 Z.z., zákona č. 551/2003 Z.z. a zákona 365/2004 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1. § 9 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:

           „(6) Pre súdnych úradníkov v služobnom úrade, ktorým je súd plní úlohy predstaveného predseda súdu alebo sudca poverený predsedom súdu.“.

2. V § 31 ods. 1 písm. e) sa na konci pripájajú slová „alebo bol vymenovaný podľa osobitného predpisu10c)“.

           Poznámka pod čiarou k odkazu 10c znie:
„10c) § 8 ods. 2 zákona č. 548/2003 Z.z. o Justičnej akadémii a o zmene a doplnení niektorých        zákonov v znení zákona č. .../2004 Z.z.“.

3. V prílohe č. 1 v 7. platovej triede sa za slová „v príslušnom odbore štátnej služby“ vkladajú slová „a na úseku výkonu súdnictva“.

Čl. V

           Zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení zákona č. 36/1967 Zb., zákona               č. 158/1969 Zb., zákona č. 49/1973 Zb., zákona č. 20/1975 Zb., zákona č. 133/1982 Zb., zákona           č. 180/1990 Zb., zákona č. 328/1991 Zb., zákona č. 519/1991 Zb., zákona č. 263/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 5/1993 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky            č. 46/1994 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 190/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 232/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 22/1996 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1996 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 281/1996 Z.z., zákona          č. 211/1997 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 359/1997 Z.z., zákona č. 124/1998 Z.z., zákona č. 144/1998 Z.z., zákona č. 169/1998 Z.z., zákona č. 187/1998 Z.z., zákona č. 225/1998 Z.z., zákona č. 233/1998 Z.z., zákona č. 235/1998 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 318/1998 Z.z., zákona č. 331/1998 Z.z., zákona č. 46/1999 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 166/1999 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 185/1999 Z.z., zákona č. 223/1999 Z.z., zákona č. 303/2001 Z.z., zákona č. 501/2001 Z.z., zákona č. 215/2002 Z.z., zákona č. 232/2002 Z.z., zákona č. 424/2002 Z.z., zákona č. 451/2002 Z.z., zákona č. 480/2002 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 620/2002 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 75/2003 Z.z., zákona č. 353/2003 Z.z., zákona č. 530/2003 Z.z., zákona č. 589/2003 Z.z., zákona č. 204/2004 Z.z. a zákona  č. 371/2004 Z.z. sa mení takto:

V § 246 sa vypúšťa odsek 3. 

Čl. VI

           Zákon  Slovenskej  národnej  rady  č. 323/1992  Zb. o notároch a notárskej činnosti  (Notársky poriadok) v  znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 63/1993 Z.z., zákona Národnej rady  Slovenskej  republiky  č. 232/1995  Z.z., zákona č. 397/2000 Z.z., zákona č. 561/2001 Z.z., zákona  č. 526/2002 Z.z., zákona č. 527/2002 Z.z., zákona č. 357/2003 a zákona č. 514/2003 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 31 ods. 1 sa dopĺňa písmenom o), ktoré znie:

„o) rozhoduje o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiu disciplinárnej komisie.“.

2. V § 93 ods.2 druhá veta znie:

„O opravnom prostriedku rozhoduje Prezídium komory; v konaní o opravnom prostriedku postupuje Prezídium komory podľa disciplinárneho poriadku.“. 

3. § 93 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie:

„(3) Proti rozhodnutiu prezídia komory, ktorým bola notárovi uložená sankcia , môže notár podať žalobu podľa osobitného zákona6d) do 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia.“. 

           Poznámka pod čiarou k odkazu 6d znie:
„6d) § 247 Občianskeho súdneho poriadku.

Čl. VII

           Zákon  Slovenskej  národnej  rady  č. 369/1990  Zb. o obecnom zriadení v  znení zákona Slovenskej národnej  rady č. 96/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 130/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej  rady č. 421/1991  Zb., zákona  Slovenskej národnej  rady č. 500/1991 Zb., zákona Slovenskej  národnej rady č. 564/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 11/1992 Zb., zákona Slovenskej národnej  rady č. 295/1992  Zb., zákona  Národnej rady  Slovenskej republiky             č. 43/1993  Z.z.,  zákona  Národnej  rady  Slovenskej republiky  č. 252/1994  Z.z.,  zákona  Národnej  rady  Slovenskej republiky  č. 287/1994  Z.z.,  zákona  č. 229/1997 Z.z., zákona č. 225/1998 Z.z.,  zákona č. 233/1998 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 185/1999 Z.z., zákona              č. 389/1999 Z.z., zákona  č. 6/2001  Z.z., zákona  č. 453/2001  Z.z., zákona č. 205/2002 Z.z., zákona   č. 515/2003 Z.z. a zákona č. 369/2004 sa mení takto:

1. V § 27 ods. 2 sa vypúšťajú body 2, 3 a 4.

2. V § 27 ods. 3 v druhom bode sa vypúšťa veta za bodkočiarkou.

Čl. VIII

           Zákon č. 370/1997 Z.z. o vojenskej službe v znení zákona č. 10/2000 Z.z., zákona č. 400/2000 Z.z., zákona č. 263/2002 Z.z., zákona č. 320/2002 Z.z., zákona č. 321/2002 Z.z., zákona č. 512/2002 Z.z., zákona č. 545/2003 Z.z. a zákona č. 365/2004 Z.z. sa mení takto:

V § 94 ods. 4 sa vypúšťa slovo „okresných“.

Čl. IX

Účinnosť

           Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2005.