I.  TVORBA A POUŽITIE SPRÁVNEHO FONDU

Zdravotné poisťovne

	Výkon   zdravotného   poistenia   je  legislatívne     zabezpečený    zákonom    NR SR č. 273/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov. Jeho realizácia je zverená zdravotným poisťovniam. Súčasných päť zdravotných poisťovní tvoria dve verejnoprávne inštitúcie vzniknuté zo zákona a tri zdravotné poisťovne majú svojho zriaďovateľa. Takýto počet poisťovní je výsledkom vývoja od roku 1995, počnúc ktorým postupne vzniklo trinásť poisťovní. V priebehu rokov 1997, 1998 a 1999 sa ich spätným zlučovaním, ako i odňatím licencie Družstevnej zdravotnej poisťovni Perspektíva k 1.7.1999 znížil ich počet na päť.

	Od  roku  1998  do  roku  2000  boli  zdroje  zdravotných  poisťovní tvorené  sadzbou pre poistné na zdravotné poistenie vo výške 13,7 % z  vymeriavacieho základu. Zdroje zdravotných poisťovní pre rok 2001 a 2002 sú tvorené sadzbou 14 % z vymeriavacieho základu, čo predstavuje oproti predchádzajúcemu obdobiu zvýšenie o 0,3 %. 

Tvorba správnych fondov (Príloha Tab. č. 1. až č. 6.)
											       v tis. Sk
Ukazovateľ | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
A. Tvorba podľa normatívu | 1 912 841 | 1 856 024 | 2 011 265 | 1 903 631 | 2 128 760
B. Skutočná   tvorba | 1 757 029 | 1 844 269 | 1 976 825 | 1 725 936 | x
Rozdiel ( B - A ) | -155 812 | - 11 755 | -34 440 | - 177 695 | x
	
V  rokoch  1995  až  1997  zdravotné poisťovne tvorili fondy vo výške 3%, resp. 5% zo základu definovaného zákonom NR SR č. 273/1994 Z. z. Od roku 1995 vznikli nové poisťovne, ktoré mali od 13. 9. 1995 zo zákona možnosť tvoriť správny fond vo výške 5% počas dvoch rokov od svojho vzniku. Keďže poisťovne vznikli k rôznym termínom, súbežne existovali poisťovne s 3%, 4% i 5%-nou výškou tvorby správneho fondu, pričom sa táto nekryla  s jednoročným  obdobím. Od  1. 6. 1998  zdravotné  poisťovne  tvoria správny fond vo  výške 4% z definovanej základne. Osobitný spôsob tvorby správneho fondu bol určený pre  Spoločnú zdravotnú poisťovňu, ktorá v zmysle zákona NR SR č. 280/1997 Z. z. tvorila správny   fond  vo  výške  5%  zo  základu   definovaného   zákonom   počas   dvoch   rokov od nadobudnutia účinnosti zákona, t.j. do 1. júla 2000. Po tomto termíne je tvorba správnych fondov jednotná.

	Zdravotné poisťovne podľa vlastnej údajovej základne tvorili v roku 1998 správne fondy vo výške 1 912 841 tis. Sk. Skutočný finančný prídel predstavoval 1 757 029 tis. Sk.

V  roku 1999 tvorba fondov predstavovala 1 856 024 tis. Sk s prídelom prostriedkov vo výške 1 844 269 tis. Sk, t.j. 4,2 % zo zákonom stanoveného základu.

Zdravotné poisťovne v roku 2000 vytvorili fondy vo výške 2 011 265 tis. Sk, ktoré finančne kryli  v sume 1 976 825 tis. Sk, čo predstavuje 4,3 % z určenej základne.

Správne fondy v roku 2001 boli vytvorené vo výške 1 903 631 tis. Sk. Skutočný finančný prídel predstavoval 1 725 936 tis. Sk, t. j. 3,4 %  zo základu, stanoveného zákonom.

V rozpočtoch na rok 2002 poisťovne predpokladajú nárast tvorby správnych fondov do   výšky   2 128 760   tis.   Sk.  Tento   údaj   je  ovplyvnený   vývojom   počtu   poistencov v jednotlivých poisťovniach a tým i vývojom ich zdrojov. Podľa kvantifikácie ministerstva financií pre návrh štátneho rozpočtu na rok 2002 by sa objem zdrojov na správne činnosti zdravotných poisťovní mal pohybovať vo výške  2 137 100 tis. Sk.  

Použitie správnych fondov	(Príloha Tab. č. 1. až č. 6.)
											    v tis. Sk                                                                        
Ukazovateľ | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
Výdavky/náklady SF | 1 750 934 | 1 832 811 | 1 968 115 | 2 518 205 | 2 124 971
A. investičné | 390 669 | 485 706 | 307 775 | 233 950 | 478 572

z toho : 
stavby,  rekonštrukcie
informačné systémy

97 970
     99 779

287 543
102 473

42 953
112 878

77 739    
97 657

121 000   
266 609

B. neinvestičné | 1 360 265 | 1 347 105 | 1 660 340 | 2 284 255 | 1 646 399

z toho :
mzdové náklady

552 659

565 282

590 411

628 214

717 676

Výdavky  správneho  fondu  vzrástli  od  roku 1998  do roku 2001 o 767 271 tis. Sk, na čom sa podieľali neinvestičné výdavky nárastom o 923 990 tis. Sk. Okrem rastu osobných nákladov o 126 485 tis. Sk a  úmerným zvyšovaním odvodov poistného do fondov o 40 217 tis. Sk zaznamenali najvyšší rast ostatné náklady o 837 529 tis. Sk. Na raste ostatných nákladov sa prevažnou mierou podieľa Spoločná zdravotná poisťovňa, ktorá v tejto položke vykazuje neuhradené faktúry za vnútorné vybavenie dvoch nových objektov.  

V roku 2002 sa uvažuje s výškou správneho fondu v sume 2 124 971 tis. Sk.

A. Investičné výdavky/náklady	

Investície v roku 1999 v objeme 485 706 tis. Sk vzrástli  oproti roku 1998 o 95 037 tis. Sk, t.j. o 24,3 %. Na tomto náraste sa podieľala Všeobecná zdravotná poisťovňa (ďalej VŠZP) najmä stavebnými investíciami, a to rekonštrukciami dvoch budov, dokončením budovy riaditeľstva na Mamateyovej ul., ako i kúpou nehnuteľnosti v Prešove a Vranove. Okrem týchto aktivít bola posilnená softwarová i hardwarová časť informačného systému. Spoločná zdravotná poisťovňa (ďalej SZP) ovplyvnila nárast investícií najmä obstaraním hmotného investičného majetku, ktorý v tomto roku vzrástol zo 7 000 tis. Sk na 175 862 tis. Sk. 

Od  roku  1999  zaznamenali  zdravotné  poisťovne  pokles investícií v roku 2001 až na úroveň 233 950 tis. Sk.

Na budovanie informačných systémov v zdravotných poisťovniach sa za sledované obdobie vynaložilo celkom 412 787 tis. Sk, čo v priemere na rok predstavuje sumu 103 197 tis. Sk.

Výrazný nárast oproti roku 2001 sa predpokladá v rozpočte investícií na rok 2002 až na úroveň dvojnásobku predchádzajúceho roka 478 572 tis. Sk, čo predstavuje zvýšenie  o 244 622 tis. Sk. Túto skutočnosť ovplyvnila VŠZP, ktorá pristúpila k realizácii projektu komplexného informačného systému, schopného reagovať na množstvo nastupujúcich legislatívnych  zmien  (zákon  o zdravotnom poistení,  zákon o štátnej   pokladnici,   zmeny pri vstupe do EÚ). Zvýšenie je i v oblasti stavebných investícií a rekonštrukcií viacerých pobočiek.  Rast investičných výdavkov v rozpočte SZP na úroveň  104 336  tis. Sk  zapríčinila 
okrem obstarania strojov, prístrojov, zariadení a softwaru i rekonštrukcia budov v troch pobočkách.

B. Neinvestičné výdavky/náklady

Neinvestičné náklady v roku 1999 mierne poklesli, keď zo sumy 1 360 265 tis. Sk v roku 1998 klesli na úroveň 1 347 105 tis. Sk. Od roku 2000 zaznamenávajú  neinvestičné náklady rastúci trend vo výške 1 660 340 tis. Sk, čím súčasne dosiahli 84,4 % z celkového objemu správnych fondov. Podiel neinvestičných nákladov výrazne vzrástol v roku 2001, keď zvýšením oproti predchádzajúcemu roku o 623 915 tis. Sk a dosiahnutím výšky 2 284 255 tis. Sk predstavoval 90,7  % z celkového objemu správnych fondov. V rozpočte na rok 2002 sa uvažuje o poklese týchto nákladov pod  úroveň roku 2000 výškou 1 646 399 tis. Sk.

Najvyššie čerpanie neinvestičných nákladov je v položke osobné náklady, ktoré zaznamenávajú neustály nárast, keď od roku 1998 z úrovne 770 970 tis. Sk vzrástli v rozpočte na rok 2002 o 272 028 tis. Sk na úroveň 1 042 998 tis. Sk, čo predstavuje 63,4 % celkových neinvestičných nákladov.

Nadväzne na tento nárast rastie i ukazovateľ mzdy, platy a odmeny, ktorý oproti roku 1998 zaznamenal zvýšenie o 165 017 tis. Sk na sumu 717 676 tis. Sk. Z podkladov jednotlivých poisťovní vyplýva, že rast mzdových nákladov v roku 2002 je spôsobený nielen rastom počtu zamestnancov poisťovní, ale i rastom ich priemernej mzdy. Priemerná mzda vzrástla od roku 1998 zo sumy 14 863 Sk o 2 665 Sk na sumu 17 528 Sk, s ktorou sa uvažuje v rozpočte na rok 2002. V roku 2001 dosiahla výšku 16 905 Sk.

Sociálna poisťovňa

V  Slovenskej republike oblasť povinného sociálneho poistenia vykonáva Sociálna    poisťovňa.   Sociálna     poisťovňa      je     verejnoprávna     inštitúcia,   ktorá s  účinnosťou od 1.1.1995 v  zmysle zákona NR SR č. 274/1994 Z. z. o Sociálnej poisťovni v  znení neskorších predpisov,  zabezpečuje výber poistného a úhrady dávok nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia a od 1. 4. 2002  i  poistenie zodpovednosti za škodu.

	Od  roku 1998 do roku 2000 predstavovala sadzba pre odvod na sociálne poistenie 32,3   %   z  vymeriavacieho   základu,  v   tom  na   nemocenské  poistenie   4,8  %    sadzba a na dôchodkové zabezpečenie sadzba 27,5%.

	Pre  rok  2001  a 2002 sadzba na dôchodkové zabezpečenie sa zvýšila o 0,5 bodu, t. j. z 27,5 % na 28,0 %  a  v súvislosti s  tým i celková sadzba  pre  odvod na sociálne  poistenie, t. j. z 32,3 % na 32,8 %. 

Tvorba správneho fondu ( Príloha Tab. č. 7 )

	Od roku 1998 do roku 2002 sa správny fond Sociálnej poisťovne mohol tvoriť v zmysle vyššie citovaného zákona vo výške 3,5 % z  výberu poistného a príjmov plynúcich z majetku Sociálnej poisťovne, bez zostatku prostriedkov tohto fondu z predchádzajúceho roka.   Pritom   Národná   rada  SR  vo  svojom  uznesení   k  rozpočtu  Sociálnej  poisťovne na príslušný rok určuje výdavky správneho fondu, resp. jeho percentuálnu tvorbu.   	
								       			        v tis. Sk
Ukazovateľ | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
A. Tvorba schválená NR SR | 2 330 805 | 2 305 706 | 2 316 941 | 2 422 426 | 2 920 495
B. Skutočná  tvorba | 2 307 514 | 2 322 526 | 2 468 959 | 2 422 426 | x
Rozdiel ( B - A ) | -23 291 | -16 820 | 152 018 | 0 | x

	V rozpočte Sociálnej poisťovne na rok 1998 sa  tvorba správneho fondu predpokladala vo  výške  2 330 805  tis.  Sk, t. j. vo výške 3,5 % -nej tvorby z určenej základne. Nadväzne na skutočne dosiahnuté príjmy z  výberu poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie bol tento fond tvorený vo výške 3,5 %, čo zodpovedá  sume  2 307 514 tis. Sk. 

	Pre rok 1999 sa v rozpočte Sociálnej poisťovne predpokladala tvorba správneho fondu vo výške 2 305 706 tis. Sk, t. j. vo výške 3,5 % -nej tvorby z určenej základne. Vo výške určeného percenta dosiahla tvorba správneho fondu sumu 2 322 526 tis. Sk.  
	
	V rozpočte Sociálnej poisťovne na rok 2000 tvorba správneho fondu sa predpokladala vo výške 2 316 941 tis. Sk, resp. vo výške 3,2 % -nej tvorby z určenej základne. Vo výške určeného percenta dosiahla tvorba správneho fondu vo väzbe na skutočne dosiahnuté príjmy z  výberu poistného  sumu  2 468 959 tis. Sk. 

	Pre rok 2001 sa v rozpočte Sociálnej poisťovne predpokladala tvorba správneho fondu do výšky 3,2 % z určenej základne, t. j. v predpokladanej sume 2 422 426 tis. Sk. Celkový prídel prostriedkov do správneho fondu v  roku 2001  sa  vykazuje  vo výške 2 422 426 tis. Sk, t. j. vo výške  2,9 % -nej tvorby tohto fondu z určenej základne. 

	V  návrhu  rozpočtu    na    rok   2002   predstavuje   3,2 %  tvorba   správneho fondu z  výberu poistného sumu 2 920 495 tis. Sk. 

Použitie správneho fondu ( Príloha Tab. č. 7)

	V roku 1998 podiel výdavkov/nákladov správneho fondu na celkových výdavkoch Sociálnej poisťovne predstavoval 3,4 % . V ďalších rokoch  tento podiel výrazne klesol, v roku 2000 na úroveň 2,5 % a v  roku 2001 predstavoval 2,8 %. V rozpočte na rok 2002 sa predpokladá, že tento ukazovateľ dosiahne 3,2 %. Bez účelovo viazaných prostriedkov v sume 273 698 tis. Sk, určených na reformu dôchodkového systému, jednotný výber poistného, pôžičku zo Svetovej banky  a  pod. je tento podiel 2,9 %.
											       v tis. Sk
Ukazovateľ | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002

Náklady/výdavky SF
z toho: bez účelovo 
viazaných prostriedkov

2 307 514

2 143 457

2 007 144

2 362 387

2 920 495

2 646 698

A. investičné | 586 138 | 445 386 | 274 201 | 520 063 | 629 100

z toho : 
stavby a rekonštrukcie
informačné systémy

386 844                
131 572

266 604
 147 120

147 202
   73 332

223  129 
   266 625

244 127
    316 000

B. neinvestičné | 1 721 376 | 1 698 071 | 1 732 943 | 1 842 324 | 2 017 598

z toho :
mzdové náklady

769 806

772 752

769 338

797 438

866 627

	V roku 1998 čerpanie správneho fondu v sume 2 307 514 tis. Sk bolo vo výške jeho tvorby. Pri stagnácii medziročného rastu v rokoch 1999, 2000 v dôsledku nastavenia úsporného režimu v čerpaní nákladov správneho fondu, v roku 2001 dosiahli náklady správneho fondu zhruba úroveň roka 1998. V rozpočte na rok 2002 sa predpokladá čerpanie tohto fondu vo výške 2 646 698 tis. Sk, resp. vo výške 2 920 495 tis. Sk za predpokladu použitia i účelovo viazaných prostriedkov v sume cca 274 mil. Sk určených na reformu dôchodkového systému, jednotný výber poistného, pôžičku zo Svetovej banky a pod.

A. Investičné výdavky / náklady

	V sledovanom období podiel investičných výdavkoch na celkových výdavkoch /nákladoch správneho fondu sa pohyboval v rozpätí od  13,7 percent  do 31,6 percent a  mal nepravidelný priebeh. Najvyšší podiel bol dosiahnutý v roku 1998, kedy investičné výdavky dosiahli výšku 586 138 tis. Sk.  V roku 2000 bol tento podiel najnižší. Najväčšia dynamika ich rastu bola zaznamenaná v roku 2001, čo súviselo s budovaním administratívneho informačného systému a  IIS SP, v súvislosti so zabezpečením novej agendy poistenia zodpovednosti zamestnávateľa za škodu a  so zabezpečením implementácie pripravovaného zákona o sociálnom poistení. 

	Z  investičných   najväčší objem finančných prostriedkov pripadá na rozostavané stavby, rekonštrukcie a informačné systémy. V sledovanom období percentuálny podiel výdavkov na rozostavané stavby, rekonštrukcie na investičných výdavkoch správneho fondu  sa znižoval zo 66 % v roku 1998 na 38,8 % v roku 2002.  Naopak percentuálny podiel výdavkov na informačné systémy na investičných výdavkoch správneho fondu rástol z 22,4 % v roku 1998 na 50,2 % v roku 2002. V rokoch  1998 – 2001 sa na  informačné systémy vynaložilo celkom 934,6 mil. Sk, t.j. priemerne ročné náklady sa pohybovali na úrovni  cca  233,7 mil. Sk.

B. Neinvestičné výdavky / náklady 

	Neinvestičné výdavky/náklady v sledovanom období súviseli so zabezpečením funkčnosti výkonných zložiek Sociálnej poisťovne, t. j. ústredia Sociálnej poisťovne a 38 pobočiek. Ich vývoj za sledované obdobie bol nerovnomerný. V roku 1998 predstavovali sumu 1 721 376 tis. Sk, pričom v roku 1999 klesli o 1,4 %. Od roku 2000 tento ukazovateľ medziročne rástol, v roku 2000 o  2,1 %  a  v roku 2001 o 6,3 %. V rozpočte na rok 2002 sa predpokladajú   neinvestičné  výdavky/náklady vo  výške 2 017 598 tis. Sk, čo je v porovnaní s rokom 2001 viac o 9,4 %. Najvyšší podiel tohto ukazovateľa tvorili v sledovanom období mzdové náklady. Ich podiel na neinvestičných výdavkoch /nákladoch klesajúci trend v rozpätí  od 45 %   do  43 %.

Národný  úrad práce
 
Politika trhu práce ako súčasť politiky zamestnanosti je systém podpory a pomoci občanov pri ich začleňovaní sa na pracovné miesta na trhu práce. Jej hlavnou úlohou je zabezpečovať právo občanov na vhodné zamestnanie. 

	V Slovenskej republike orgánmi  zabezpečujúcimi politiku  trhu práce sú Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Národný úrad práce, ktorý má postavenie verejnoprávnej inštitúcie zriadenej zákonom NR SR č.387/1996 Z. z. o zamestnanosti.  

	Sadzba pre odvod príspevku na poistenie v nezamestnanosti je určená vo výške 3,75% z vymeriavacieho základu, z čoho zamestnávateľ platí 2,75% . Súčasne zamestnávateľ odvádza príspevok do garančného fondu vo výške 0,25 % z vymeriavacieho základu.

Tvorba správneho fondu  (Príloha Tab. č. 8)

											       v tis. Sk
Ukazovateľ | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
A. Tvorba schválená NR SR | 1 189 840 | 1 355 069 | 1 533 475 | 1 532 600 | 1 707 290
B. Skutočná   tvorba | 1 204 515 | 1 339 964 | 1 508 438 | 1 631 647 | x
Rozdiel ( B - A ) | 14  675 | -15 105 | -  25 037 | 99 047 | x

Tvorba správneho fondu pre rok 1998 bola upravená novelou zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti  ( zákon NR SR č. 354/1997 Z. z. z 3.12.1997). Predmetnou novelou bola  tvorba správneho fondu znížená zmenou výšky percenta, základne pre tvorbu fondu  a zmenou  prevodu  zostatku správneho fondu do nasledujúceho roka. Pôvodne  sa správny fond tvoril vo výške  17 % z príjmov základného fondu a v zmysle citovanej novely  vo výške 15% z výberu príspevkov na poistenie v nezamestnanosti s povinnosťou prevodu zostatku správneho fondu do základného fondu. 

 Uznesením NR SR č. 904 zo dňa 17. decembra 1997 k návrhu upraveného rozpočtu NÚP na rok 1998, ktorý zohľadnil predmetnú novelu,  boli schválené výdavky správneho fondu v objeme 1 189 840  tis. , čo zodpovedalo legislatívne vymedzenej hornej hranici tvorby správneho fondu. Skutočná tvorba  správneho fondu v roku 1998 dosiahla objem 1 204 515 tis. Sk , čo zodpovedalo vyšším príjmom z výberu príspevkov v nezamestnanosti oproti rozpočtovanému objemu. 

Pre rok 1999 bol legislatívny rámec tvorby správneho fondu upravený dvomi novelami zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti   v znení neskorších predpisov. Zákonom NR SR č. 394/1998 Z. z. s účinnosťou od  1.1. 1999  do 30.11.1999 bola uzákonená  tvorba správneho fondu Národného úradu práce vo výške 15% z príjmov základného fondu bežného roka a súčasne sa umožnila  tvorba  správneho fondu z jeho  zostatku z predchádzajúceho kalendárneho roka. V priebehu roka boli podmienky pre tvorbu správneho fondu zmenené   zákonom NR SR č. 292/1999 Z. z. V  zmysle predmetnej novely došlo k zvýšeniu  maximálne možnej  tvorby  správneho fondu o 1% pri nezmenenej základni. 

Výdavky správneho pre rok 1999 boli  schválené uznesením NR SR č. 238 z 30.marca 1999  k  návrhu  rozpočtu  NÚP  na  rok  1999  vo  výške  1 355 069  tis. Sk. V nadväznosti na deficit plnenia príjmov z výberu príspevku na poistenie v nezamestnanosti bola skutočná tvorba správneho fondu  znížená o sumu 15 105 tis. Sk, t. j. na 1 339 964  tis. Sk. Národný úrad práce v roku 1999 na krytie osobitnej sadzby dane   z    úrokov,  ktorá  sa  realizovala  v roku  1999  v súlade  s novelizáciou   zákona č. 286/1992 Zb. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, prijal krátkodobý úver na správu a činnosť v sume  9 945 tis. Sk. 

Uznesením  NR SR č. 659 zo 17. decembra 1999 k rozpočtu Národného úradu práce na rok 2000 boli výdavky správneho fondu schválené  vo výške 1 458 475  tis. Sk. S účinnosťou od 1. 5. 2000 došlo k zníženiu odvodovej povinnosti  príspevku v nezamestnanosti z dôvodu vytvorenia garančného fondu, do ktorého sú povinní prispievať všetci zamestnávatelia okrem, rozpočtových    a  príspevkových  organizácií. 

V  zmysle   novely  zákona  o    zamestnanosti č. 245/2000 Z. z. s účinnosťou od 1.8. 2000 zabezpečoval Národný úrad práce realizáciu programu verejnoprospešných pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných, financovaných z účelovej dotácie zo štátneho rozpočtu. Národná rada Slovenskej republiky v nadväznosti na vyššie uvedené legislatívne zmeny schválila aktualizovaný rozpočet Národného úradu práce na rok 2000, kde  boli výdavky správneho fondu zvýšené  o 75 000 tis. Sk, t.j. na  1 533 475  tis. Sk. Na  základe skutočného plnenia príjmov NÚP boli do správneho fondu pridelené finančné prostriedky  v objeme  1 508 438 tis. Sk, čo bolo o 25  037 tis. Sk menej oproti rozpočtovanému objemu.

V roku 2001 platili rovnaké legislatívne podmienky pre tvorbu správneho fondu ako v roku 2000. Pre rok 2001  uznesením NR SR č. 1219 z 15. decembra 2000 k rozpočtu Národného úradu práce na rok 2001 boli výdavky správneho fondu schválené vo výške  1 532 600 tis. Sk. Na základe pozitívneho vývoja príjmov z výberu príspevkov na poistenie  a výberu príspevkov do garančného fondu v roku 2001 bola skutočná tvorba správneho fondu vyššia oproti rozpočtovanému objemu o 94 047 tis. Sk. 

Pre rok 2002 zostáva legislatívny rámec tvorby SF nezmenený. V schválenom rozpočte na rok 2002  sa predpokladá  tvorba SF na úrovni porovnateľnej  s rozpočtom predchádzajúceho obdobia , t.j. vo výške 1 707  290 tis. Sk. 

Použitie  správneho fondu ( Príloha Tab. č. 8)  
										     v  tis. Sk
Ukazovateľ | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
Výdavky/náklady SF | 1 204 511 | 1 339 964 | 1 443 644 | 1 524 046 | 1 707 290
A. investičné | 101 797 | 169 588 | 146 755 | 141 529 | 190 000

z toho : 
stavby, rekonštrukcie
informačné systémy

74 240          24 672

42 287         103 250

56 425
49 726

58 874
 52  051

86 910
48 000

B. neinvestičné | 1 102 714 | 1 170 376 | 1 276 889 | 1 382 517 | 1 517 290

z toho :
mzdové náklady

589 194

616 820

676 969

735 309

794  529

Výdavky / náklady  správneho fondu v období rokov 1998 - 2001  mali  narastajúci trend, pričom medziročné tempo rastu  od roku 1998 mierne klesalo. V roku 1998 ich podiel na celkových výdavkoch Národného úradu práce predstavoval 13,7 % . V ďalších rokoch medziročne  stúpal  a v roku 2001 sa zvýšil na úroveň 17,6 %. V schválenom rozpočte NÚP na  rok  2002   sa   predpokladá  znížiť   percentuálny  podiel  výdavkov   správneho   fondu na celkových výdavkoch na úroveň zodpovedajúcu rokom 1999, 2000. 

A.	Investičné výdavky / náklady 

V sledovanom období  podiel  investičných výdavkov na  celkových výdavkoch/ nákladoch  správneho fondu sa pohyboval v rozpätí od  8,5 percent  do 12,7 percent. Najväčšia dynamika ich rastu bola zaznamenaná  v roku 1999, čo súviselo s realizáciou nového   aplikačného vybavenia pre oblasť výberu príspevku na poistenie v nezamestnanosti. V rokoch 2000 -2001 sa investičné výdavky pohybovali na úrovni  cca 10 %  správneho fondu. Pre rok 2002 sa uvažuje s miernym rastom týchto výdavkov. 

Objem  finančných prostriedkov vynaložených na dokončenie rozostavaných stavieb a rekonštrukčné práce predstavuje v  priemere  cca 4 % z celkových výdavkov/nákladov  správneho fondu. Za sledované obdobie najvyšší objem finančných prostriedkov vynaložených na tento účel bol v roku  1998, kedy sledovaný ukazovateľ dosiahol hodnotu 74 240  tis. Sk. Obdobie rokov 1999 - 2001 sa nevyznačuje výraznými medziročnými diferenciami. Toto obdobie možno charakterizovať ako vyrovnané z hľadiska objemu finančných prostriedkov vynaložených na dostavbu rozostavaných  stavieb a realizáciu rekonštrukčných prác. V schválenom rozpočte NÚP na rok 2002 sa rozpočtuje  na tieto výdavky   suma   86 910  tis.  Sk,   čo  predstavuje  najvyšší  objem   finančných   prostriedkov  za sledované obdobie. 

V rokoch  1998 – 2001 sa celkovo vynaložilo na  informačné systémy 230,1 mil. Sk, t.j. priemerne ročné náklady sa pohybovali na úrovni  cca  57,5 mil. Sk . Percentuálny podiel výdavkov   na informačné systémy na celkových výdavkoch/nákladoch správneho fondu bol  v   rozpätí 24,2 – 60,9   percent.   Najvyšší  objem  finančných  prostriedkov   vynaložených na informačné systémy bol vykázaný v roku 1999, kedy tieto výdavky dosiahli výšku  103 250 tis. Sk. Rok 1999 bol významný  z hľadiska realizácie vývoja nového aplikačného programového vybavenia  pre oblasť výberu príspevku na poistenie v nezamestnanosti, ktorý bol zavedený do testovacej prevádzky  na všetky okresné úrady práce.  

B. Neinvestičné výdavky / náklady

 V sledovanom období podiel neinvestičných výdavkov na celkových výdavkoch /nákladoch správneho fondu sa pohyboval v rozpätí od  87,3 - 91,5 %, pričom medziročné diferencie boli nepatrné. Z hľadiska objemu vynaložených finančných prostriedkov  od roku 1998  ich objem  medziročne mierne vzrastal a v roku 2001  sa dostal na 125,3 % úroveň vykázanej skutočnosti roku 1998. V rozpočte na rok 2002  sa predpokladá ich nárast o cca 135 mil. Sk, čo predstavuje 9,7 % medziročný rast .

Mzdové náklady (vrátane odmien členov samosprávnych orgánov) tvoria takmer polovicu z neinvestičných prostriedkov správneho fondu. Tento ukazovateľ počas sledovaného obdobia medziročne  rástol,  najvýraznejší rast sa dosiahol v roku  2001, kedy index rastu bol 109,0. Národný úrad práce kvantifikoval pre rok 2002  tieto výdavky v objeme  1 168 700 tis. Sk,  čo zodpovedá  medziročnému rastu  2001/2000. V rámci mzdových nákladov najvýraznejšiu dynamiku rastu  počas sledovaného obdobia  dosiahli   mzdové náklady  ústredia, ktoré  v porovnaní s podriadenými zložkami  rástli v priemere o 10 % rýchlejšie .   

II.  ANALÝZA ŠTRUKTÚRY NÁKLADOV

Nákladovosť činností inštitúcií, ktoré vykonávajú sociálne poistenie, zdravotné poistenie a poistenie v nezamestnanosti nemožno jednoznačne porovnávať iba na základe vývoja  jednotlivých  položiek  správnych  fondov.  Vývoj  finančných ukazovateľov závisí od charakteru činností týchto inštitúcií. Zdravotné poisťovne zdôrazňujú náročnosť spracovávania veľkého množstva faktúr od poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ich overovania, likvidácie, náročnosť ohodnotenia revíznych lekárov, ktorých príjmy nedosahujú príjmy neštátnych lekárov a pod. Sociálna poisťovňa okrem realizácie dávok nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia zabezpečuje prostredníctvom svojich pobočiek i výplatu štátnych tzv. nesystémových dávok a od 1. apríla 2002 i  poistenie zodpovednosti zamestnávateľa za škodu. Národný úrad práce argumentuje skutočnosťou, že na jedného zamestnanca pripadá vysoký počet nezamestnaných.

Napriek týmto skutočnostiam porovnanie vývoja vybraného ukazovateľa vo všetkých typoch inštitúcií môže mať vlastnú vypovedaciu schopnosť. K porovnaniu niektorých z nich pristupujeme i v ďalšej časti analýzy. 
 
Priemerný evidenčný počet zamestnancov

	V roku 1998 zabezpečovalo výkon zdravotného poistenia 2 899 zamestnancov, ktorých počet priebežne narastal na 3 134 v roku 2001, čo znamená 8,1 % nárast oproti roku 1998. Zníženie počtu zdravotných poisťovní z 13 na 5 sa neprejavilo v znížení počtu zamestnancov.

Od roku 1998 do roku 2000 priemerný evidenčný počet zamestnancov Sociálnej poisťovne (bez osôb zamestnaných na verejnoprospešných pracovných miestach ) medziročne mierne rástol, t. j. z počtu 4 456 v roku 1998  na 4 559 v roku 2000. V roku 2001 poklesol priemerný evidenčný počet zamestnancov o 32, t. j. na 4 527.  V roku 2002 sa predpokladá  nárast tohto ukazovateľa ( o 56 osôb),  z dôvodu zabezpečovania agendy súvisiacej s poistením zodpovednosti zamestnávateľa za škodu pri pracovnom úraze a pri chorobe z povolania. 

Pokiaľ ide o zamestnancov Sociálnej poisťovne zamestnaných na VPP, v roku 1998 bol ich počet 25, v rokoch 1999 -2000  ich počet poklesol na 2  a v roku 2001 mierne vzrástol  na 7. V rozpočte rok 2002, Sociálna poisťovňa neuvažuje so zamestnávaním  zamestnancov na VPP.

Národný úrad práce má porovnateľnú základňu zamestnancov ( bez osôb zamestnaných na verejnoprospešných pracovných miestach ) od roku 1998. Medziročné stavy vykazujú minimálne zmeny v počte zamestnancov ( +,- cca  5 osôb).  V roku 1998 ich počet dosiahol  4 995   a v roku 2001 priemerný evidenčný počet zamestnancov  bol  5 000. V roku 2002 sa predpokladá  mierny nárast tohto ukazovateľa (+25 osôb).
Pokiaľ ide o zamestnancov NÚP zamestnaných na verejnoprospešných pracovných miestach , ich počet v rokoch 1998 -2000  sa pohyboval na úrovni cca 250 , v roku 2001 ich počet mierne vzrástol  na 311. Pre rok 2002 sa predpokladá  výrazné zvýšenie počtu zamestnancov NÚP  zamestnaných na verejnoprospešných pracovných miestach  na 472  osôb najmä v dôsledku potreby zabezpečenia realizácie novely zákona  NR SR č. 387/1996 Z.z. v znení neskorších predpisov. 
V porovnaní so Sociálnou poisťovňou Národný úrad práce  využíva inštitút verejnoprospešných pracovných miest vo väčšej miere, čím dochádza k skresleniu skutočných výdavkov na správu a činnosť tejto verejnoprávnej inštitúcie. 

Počet poistencov na  1 zamestnanca   (Tab. č. 9)

Od roku 1998 má počet poistencov zdravotných poisťovní pripadajúcich v priemere na 1  zamestnanca  klesajúcu tendenciu. Kým v roku  1998 tento ukazovateľ dosahoval hodnotu 1 782, od roku 2000 sa dostal na hodnotu 1 775, z ktorej v roku 2001 klesol na 1 762. V rozpočte na rok 2002 zdravotné poisťovne predpokladajú znížiť tento počet  na 1 693. 

Sociálna  poisťovňa  zabezpečuje jedným zamestnancom služby pre 1 410 poistencov v roku 1998 po 1 240 poistencov v roku 2001. V rozpočte na rok 2002 predpokladá tento počet znížiť na 1 226.

 Národný úrad práce v roku 1998 zabezpečoval jedným zamestnancom služby pre 441 poistencov.  V rokoch 1999-2001 tento ukazovateľ mierne klesol pod úroveň roku 1998.  V rozpočte na rok 2002 Národný úrad práce predpokladá tento počet  znížiť na 417 osôb, čo predstavuje najnižšiu hodnotu za obdobie rokov 1998-2002.

Priemerná mzda (vrátane odmien)   (Tab. č. 10)

V roku 1998 v zdravotných poisťovniach spolu predstavovala   najnižšia priemerná mzda 11 308 Sk a  najvyššia 17 004 Sk.  Od   roku   1999   tento   ukazovateľ   medziročne    rástol v  priemere  od 6,2  % do 8,0  % ).  V rozpočte na rok 2002 sa uvažuje v priemere  s výškou 17 528  Sk. V priemere za posledných päť rokov vykazuje najnižšiu mzdu ZZP Sideria – Istota vo výške 14 132 Sk, v ktorej od roku 1998 vzrástol tento ukazovateľ z 11 308 Sk  na  sumu  16 859 Sk v rozpočte  na  rok  2002.  Najvyššiu  úroveň  v  priemere  dosiahla za sledované obdobie CHZP Apollo v sume 18 293 Sk, pričom v tejto poisťovni sa priemerné mzdy od roku 1998 zvýšili zo 17 004 Sk na 21 503 Sk v rozpočte na rok 2002. 

V Sociálnej poisťovni v roku 1998 bola priemerná mzda (bez mzdy  zamestnancov zamestnaných na verejnoprospešných pracovných miestach ) vo výške 14 396 Sk. Priemerná mzda v rokoch 1999 a  2000  klesala a nedosiahla  ani  úroveň  roka 1998. V roku 2001 vzrástla oproti roku 2000 o 4,6 %, t. j. zo 14 030 Sk na 14 677 Sk a dosiahla úroveň roka 1998. V rozpočte na rok 2002 sa predpokladá  priemerná mzda vo výške 15 758 Sk, čo je v porovnaní s rokom 2001 viac o 7,4 %. Sociálna poisťovňa v porovnaní s Národným úradom práce vykazuje vyššiu úroveň priemernej mzdy, avšak znížila tento rozdiel  za sledované obdobie  na polovicu, t. j. v roku 1998 bol rozdiel v priemernej  mzde vo výške cca 5  tis. Sk  a  v roku 2002 sa predpokladá cca 2,5 tis. Sk.

V Národnom úrade práce  priemerná mzda  ( vykazovaná bez mzdy  zamestnancov zamestnaných na verejnoprospešných pracovných miestach ) v roku 1998 dosiahla úroveň 9 620 Sk, čo predstavuje zníženie od roku 1996 o 7 646 Sk ( rok 1996  - 17 266 Sk , rok 1997 – 10 628 Sk ). Tento  výrazný pokles  bol spôsobený zmenou inštitucionálneho usporiadania na trhu práce v januári 1997, kedy  bol zriadený  Národný úrad práce, ktorý vznikol zlúčením Fondu zamestnanosti, Správy služieb zamestnanosti a okresných úradov. Od roku 1998  tento ukazovateľ medziročne rástol ( v priemere o 8,3 % ). Pre rok 2002 sa uvažuje  s výškou 13 127  Sk. 

Priemerné výdavky/náklady správneho fondu na 1 poistenca   (Tab. č. 11)

V systéme zdravotného poistenia predstavovali v roku 1998  najnižšie náklady na 1 poistenca 257,- Sk a najvyššie 661,- Sk. V  rokoch 1999 až 2001 mal tento ukazovateľ kolísavú tendenciu. V sledovanom období výrazne vzrástol iba v Spoločnej zdravotnej poisťovni, kde zo 661,- Sk v roku 1998 vzrástol na 1 732,- Sk v roku 2001 z dôvodu vnútorného vybavenia dvoch ukončených budov. V rozpočte zdravotných poisťovní na rok 2002 sa uvažuje s intervalom od 339,- Sk po 546,- Sk. 

Sociálna poisťovňa zabezpečovala službu pre 1 poistenca v roku 1998 za 365 Sk, v roku 1999 za 348 Sk, v roku 2000 za 339 Sk a v roku 2001 za 421 Sk. V rozpočte na rok 2002 predpokladá zvýšenie tohto ukazovateľa na 472 Sk.

Národný úrad práce vydával na 1 poistenca   v roku 1998  sumu 520 Sk.  V  rokoch 1999 a 2000  tento ukazovateľ mal vzrastajúcu  tendenciu, v roku 2001 sa dostal na úroveň  666  Sk. V rozpočte na rok 2002  Národný  úrad  práce  predpokladá  jeho   ďalšie  zvýšenie na sumu 745 Sk. 

Priemerné výdavky/ náklady správneho fondu na  1 zamestnanca  (Tab. č. 12)

V zdravotných poisťovniach dosiahli najnižšie náklady na 1 zamestnanca v  roku 1998 406 tis. Sk a najvyššie 1 342 tis. Sk. V rokoch 1999 až 2001 sa interval sledovaného ukazovateľa pohybuje od najnižšej hodnoty 372 tis. Sk po 2 548 tis. Sk v Spoločnej zdravotnej poisťovni. V rozpočte na rok 2002 sa tieto rozdiely medzi poisťovňami už nepredpokladajú a v priemere dosahuje tento ukazovateľ sumu 635 tis. Sk, pri najnižšej hodnote 480 tis. Sk a najvyššej hodnote 638 tis. Sk.

Sociálna poisťovňa v roku 1998 na 1 zamestnanca vynaložila 515 tis. Sk. V ďalšom období sa znižovali tieto náklady, t. j. v roku 1999 sa znížili na 472 tis. Sk a v roku 2000 na 440  tis. Sk.  V  roku 2001  predstavovali sumu 521  tis. Sk    a     dosiahli úroveň roka 1998. V  roku 2002 sa predpokladá ich rast o 10,7 %, t. j. na 578 tis. Sk.

V roku  1998  Národný úrad  práce  dosiahol  náklady  na 1 zamestnanca v objeme  230 tis. Sk. Priemerné výdavky správneho fondu na  1 zamestnanca v ďalšom období rástli, v roku 2001 predstavovali sumu 287  tis. Sk. Aj v  roku 2002 sa predpokladá ich ďalší rast o 10,8 % , t. j. na  311  tis. Sk. 

Náklady na informačné systémy na 1 zamestnanca      (Tab. č. 13) 

Najnižšie náklady na informačné systémy v roku 1998 dosiahla Vzájomná zdravotná poisťovňa Dôvera, ktorá vykazuje nulové náklady na jedného zamestnanca v tis. Sk. Najvyššie náklady dosiahla Spoločná zdravotná poisťovňa v sume 194,- Sk. V rokoch 1999 - 2001 mal tento ukazovateľ kolísavú tendenciu. V porovnaní jednotlivých subjektov vychádza Spoločná zdravotná poisťovňa ako zdravotná poisťovňa, ktorá je najlepšie vybavená informačnou technikou. Pre rok 2002 sa predpokladá nárast tohto ukazovateľa vo všetkých poisťovniach, pri dosiahnutí najvyššieho rastu na 107 tis. Sk vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni.

V roku 1998 v Sociálnej poisťovni dosiahli náklady na informačné systémy na  1 zamestnanca 29 tis. Sk a v roku 1999 sumu 32 tis. Sk. V roku 2000 poklesol tento ukazovateľ v porovnaní s rokom 1999 na polovicu, t. j. na 16 tis. Sk. V roku 2001 sa zvýšil tento ukazovateľ na sumu 59 tis. Sk, čo súviselo s budovaním administratívneho informačného systému a  IIS SP, v súvislosti so zabezpečením novej agendy poistenia zodpovednosti zamestnávateľa za škodu a  so zabezpečením implementácie pripravovaného zákona o sociálnom poistení. V rozpočte na rok 2002 sa predpokladá zvýšenie tohto ukazovateľa v porovnaní s rokom 2001 o cca 17 %, t. j. na 69 tis. Sk.

Za vykázané obdobie rokov 1998 – 2002 tento  ukazovateľ v Národnom úrade práce vykazoval najnižšie hodnoty. V roku 1998 jeho hodnota predstavovala len sumu 5  tis. Sk. V roku 1999 sa zvýšil na sumu  20 tis. Sk, čo Národný úrad práce zdôvodňuje  realizáciou nového aplikačného programového vybavenia pre oblasť výberu príspevkov na poistenie v nezamestnanosti a prepojenia informačného systému  NÚP na globálny trh práce v rámci budovania bilaterálnych a multilaterálnych vzťahov so zahraničnými partnermi. V rokoch 2000 a 2001 sledovaný ukazovateľ klesol na  polovičnú úroveň roku 1999. V  porovnaní s predchádzajúcim rokom sa v schválenom  rozpočte na rok 2002  nepredpokladá jeho výrazná zmena .

Záver:

	Z predloženej analýzy vyplýva, že v zmysle súčasne platnej legislatívy je jediným kritériom použitia  správnych fondov zdravotných poisťovní, Sociálnej poisťovne a Národného úradu práce ich disponibilný objem určený percentom zo zákonom stanovenej základne. Keďže nie sú centrálne vytvorené regulačné mechanizmy na použitie prostriedkov správnych fondov, aj orgány štátneho dozoru môžu nanajvýš konštatovať, či výška tvorby a použitia správneho fondu je, alebo nie je v súlade so zákonom stanovenou úrovňou a či sa pri používaní správnych fondov dodržiavajú všeobecne záväzné platné predpisy. 

	Odmeňovanie pracovníkov zdravotných poisťovní, Sociálnej poisťovne a Národného úradu práce sa riadilo zákonom NR SR č. 1/1992 Zb. o mzde, odmene za pracovnú pohotovosť a o priemernom zárobku v znení neskorších predpisov. Výška odmien samosprávnych orgánov podlieha rozhodnutiu správnej rady, resp. predstavenstvu. Zákonom  NR SR č. 11/1999 Z .z., ktorým sa novelizoval zákon NR SR č. 273/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov, bola táto výška pre samosprávne orgány zdravotných poisťovní fixne určená. Od 1. apríla 2002 sú pracovníci dotknutých inštitúcií odmeňovaní podľa zákona NR SR č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe.

	Z porovnania výsledkov analýzy je možné konštatovať, že úroveň priemernej mzdy v dotknutých inštitúciách dosahuje trvale vyššiu úroveň ako v organizáciách rozpočtových vrátane kapitol ústredných orgánov štátnej správy a kapitol krajských úradov. Ako sa v materiáli uvádza, nižšia úroveň priemernej mzdy v Národnom úrade práce je spôsobená  najmä  jeho splynutím so štátnymi organizáciami. Tendencia vývoja tohto ukazovateľa v nasledujúcom období bude zrejme pokračovať, nakoľko túto oblasť  výraznejšie neovplyvnilo ani prijatie zákona o verejnej službe.
	
	Vývoj ďalších ukazovateľov správnych fondov rovnako závisí od rozhodnutia riadiacich orgánov, pričom napr. pri určovaní úrovne ich investičných výdavkov /nákladov často absentujú  viacročné rozvojové  programy napr. na úseku investícií a pod.

Výsledky hospodárenia dotknutých inštitúcií sa priamo premietajú v dosiahnutých výsledkoch verejného rozpočtu. Hospodárne vynakladanie prostriedkov správnych fondov môže mať priamy vplyv i na objem prostriedkov základných fondov v prípadoch, keď legislatívne prostredie týchto inštitúcií umožňuje i prevody zostatkov správnych fondov do fondov základných. Zvýšenú pozornosť je preto potrebné venovať objemu správnych fondov už v etape prípravy rozpočtov dotknutých inštitúcií a v procese ich schvaľovania.