Dôvodová správa 

Všeobecná časť

Riziko ohrozenia života, zdravia alebo majetku v dôsledku nehôd, havárií, živelných pohrôm alebo katastrof nemožno vylúčiť. Poskytovanie neodkladnej  pomoci pri ohrození života,  zdravia alebo majetku je verejným záujmom a je garantované Ústavou Slovenskej republiky.
V roku 2000 na území Slovenskej republiky uskutočnili jednotky Zboru požiarnej ochrany 13 870 výjazdov k  požiarom a  23 154 výjazdov k záchranným a technickým zásahom. V súvislosti s ohrozením života a zdravia uskutočnili výjazdové skupiny záchrannej zdravotnej služby viac ako 127 tisíc výjazdov. Okrem uvedeného   bolo v Slovenskej republike evidovaných  61 mimoriadnych  udalostí v dôsledku havárií a živelných pohrôm, ktoré si vyžiadali vyhlásenie mimoriadnej situácie. Pri mimoriadnych situáciách sa účinne podieľali vojenské záchranné útvary civilnej ochrany. Z krátkeho výpočtu aktivít záchranárskych subjektov je nepochybné, že poskytovanie pomoci postihnutým osobám a záchrany majetku  tvorí neoddeliteľnú súčasť bezpečnostnej politiky štátu.
Z hľadiska vývoja záchranárskych služieb a činností na území Slovenskej republiky má viac ako 150 ročnú tradíciu požiarna ochrana, ktorá bola vo väčších mestách tvorená z profesionálnych požiarnikov (hasičov). V obciach boli tvorené požiarne jednotky na báze dobrovoľnosti. V povojnovom období bola problematika požiarnej ochrany upravená zákonom č. 62/1950 Ú. v. o požiarnej ochrane a hasičstve a zákonom č. 18/1958 Zb. o požiarnej ochrane. V súčasnosti je štruktúra jednotiek požiarnej ochrany tvorená podľa zákona Slovenskej národnej rady č. 126/1985 Zb. o požiarnej ochrane v znení neskorších predpisov.  Schválením zákona o Hasičskom a záchrannom zbore a zákona o ochrane pred požiarmi sa bude činnosť doterajších jednotiek požiarnej ochrany riadiť podľa uvedených zákonov.  
Na účely zabezpečenia zdravotnej starostlivosti zameranej na záchranu osôb, ktoré  sa ocitli v stave  náhleho ohrozenia života alebo zdravia, bola Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky pôvodne zriadená lekárska služba prvej pomoci a záchranná služba. Vznik záchrannej zdravotnej služby v rezorte zdravotníctva bol upravený vo vestníku Ministerstva zdravotníctva  Slovenskej socialistickej republiky č. 49/1972 Zb., ktorým boli vydané „Zásady pre zriaďovanie staníc záchrannej služby“. Sieť pracovísk záchrannej zdravotnej služby vznikala postupne od roku 1972 ako súčasť oddelení anesteziológie a resuscitácie. Od roku 1992 sa tieto pracoviská postupne vytvárajú ako samostatné oddelenia nemocníc s poliklinikami alebo ako samostatné právnické osoby riadené Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky. V súčasnosti upravuje činnosť záchrannej zdravotnej služby zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                    
Horské záchranné organizácie na území Slovenska  ako dobrovoľné spolky začali vznikať v sedemdesiatych rokoch 19. storočia. Rozvoj turistiky si  v roku 1954 vyžiadal vznik celoštátnej profesionálnej horskej služby, ktorá bola zastrešená Štátnym výborom pre telesnú výchovu a šport. V súčasnosti na Slovensku pôsobí Horská služba TANAP-u v rezorte Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Horská služba na Slovensku v rezorte Ministerstva školstva Slovenskej republiky.
Banská záchranná služba datuje svoj počiatok od roku 1959, kedy bola listinou povereníka miestnych palív a naftového priemyslu  č. j.  2146/1959 zriadená ako samostatná účelová organizácia  Hlavná banská záchranná stanica. Organizačne je včlenená do Hornonitrianskych baní Prievidza a. s.  s pôsobnosťou pre všetky organizácie vykonávajúce  banskú činnosť a činnosť banským spôsobom v rámci územia  Slovenskej republiky.  
Významnú úlohu v oblasti záchranárskych služieb a činností plní civilná ochrana, ktorá sa začala vytvárať v polovici tridsiatych rokov 20. storočia ako civilná protiletecká ochrana. Zákonnú zodpovednosť zabezpečovania  civilnej protileteckej ochrany   prostredníctvom štátnych orgánov vymedzoval zákon č. 82/1935 Sb. z.  o ochrane a obrane proti leteckým útokom. V povojnovom období  malo pre vývoj civilnej obrany rozhodujúci význam vládne uznesenie z 13. júla 1951 o základných úlohách a povinnostiach civilnej obrany na území Československej republiky. V období od vzniku civilnej obrany až do osemdesiatych rokov bolo poskytovanie pomoci pri ohrození života, zdravia alebo majetku zamerané na obdobie vojnového konfliktu. Zmenou obsahového zamerania sa ťažisko činnosti civilnej obrany presunulo na ochranu obyvateľstva pred následkami živelných pohrôm, havárií a katastrof, čo sa prejavilo aj v zmene jej názvu na civilnú ochranu. V súčasnosti civilná ochrana plní úlohy podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky        č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. 
S postupným nárastom leteckej činnosti a v súlade s medzinárodnými dohodami vznikla začiatkom deväťdesiatych rokov nutnosť vytvorenia pátracieho a záchranného systému pre lietadlá, ktoré sa ocitli v núdzi alebo havarovali. Za tým účelom bolo v roku 1995 vytvorené Integrované záchranné koordinačné stredisko letectva, ktoré plní úlohy pri poskytovaní pomoci pri ohrození života, zdravia alebo majetku v prípadoch leteckých nešťastí. Činnosť uvedeného strediska zabezpečuje Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky v spolupráci s Ministerstvom obrany Slovenskej republiky.   
Vývoj záchranárskych služieb naznačuje, že jednotlivé záchranné subjekty boli založené, resp. začali pôsobiť, keď sa vytvorila spoločenská potreba organizovane zabezpečovať činnosti v súvislosti s poskytovaním pomoci pri ohrození života,  zdravia alebo majetku. Uvedené subjekty sa vyvíjali paralelne vedľa seba viac-menej bez vzájomnej koordinácie svojich činností. Uvedené v súčasnosti spôsobuje nemalé problémy najmä pri zabezpečovaní informačného toku súvisiaceho s príjmom tiesňového volania alebo pri zabezpečovaní vzájomnej komunikácie v mieste poskytovania pomoci v dôsledku nekompatibilných telekomunikačných prostriedkov. Problémy vznikajú aj pri zabezpečovaní úloh súvisiacich s ochranou obyvateľstva, keď vzniknutá nehoda v dôsledku rozšírenia jej následkov prerastá do mimoriadnej udalosti. V takýchto prípadoch často dochádza k  oneskorenému odovzdávaniu informácií o charaktere a rozsahu ohrozenia, a tým aj k oneskorenej reakcii na danú situáciu zo strany orgánov štátnej správy.  
V súčasnosti narastá počet takých udalostí, ktorých charakter alebo rozsah vyžaduje, aby sa na poskytovaní pomoci pri ohrození života, zdravia alebo majetku podieľali viaceré záchranárske subjekty. Takýto charakter udalostí zvyšuje nároky  predovšetkým na včasné poskytovanie informácií pre všetky zainteresované záchranárske subjekty na  zabezpečenie ich činnosti, organizovanie súčinnosti medzi subjektmi v mieste poskytovania pomoci,  organizáciu a racionálne využívanie síl a prostriedkov všetkých záchranárskych subjektov v rámci územného obvodu (okresu, kraja) alebo územia Slovenskej republiky. 
Vzhľadom na uvedené sa navrhuje, aby rozvoj v oblasti záchranárskych služieb a činností  v Slovenskej republike bol upravený budovaním integrovaného záchranného systému.    
Zabezpečovanie ochrany života, zdravia alebo majetku je v právnom poriadku Slovenskej republiky upravené v rôznych právnych predpisoch. V týchto predpisoch je podľa jednotlivých oblastí  upravená pôsobnosť orgánov štátnej správy, úlohy obcí, povinnosti záchranných zložiek, právnických osôb a fyzických osôb, ako aj postih za ich porušenie, ďalej poskytovanie osobnej pomoci a vecnej pomoci,  náhrada škody a iné súvisiace otázky.
Úlohy na úseku ochrany života a zdravia fyzických osôb a majetku pred požiarmi  a vykonávanie záchranných prác pri živelných pohromách a iných mimoriadnych udalostiach jednotkami požiarnej ochrany sú doposiaľ upravené zákonom  Slovenskej  národnej rady          č. 126/1985 Zb. o požiarnej ochrane v znení neskorších predpisov. V súčasnosti úlohy na tomto úseku bude po nadobudnutí účinnosti už schváleného zákona plniť Hasičský a záchranný zbor.
Opatrenia súvisiace s ochranou, zachovaním a navrátením  zdravia ľudí, prípadne poskytovanie neodkladnej zdravotnej starostlivosti prostredníctvom záchrannej zdravotnej služby sú upravené zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov,  zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov a zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov.  
Záchranu ľudských životov a majetku pri závažných prevádzkových  nehodách vrátane poskytovania prvej pomoci  v podzemí upravuje zákon Slovenskej národnej rady          č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov. 
Úlohy a opatrenia zamerané na  ochranu života, zdravia a majetku pred následkami mimoriadnej udalosti vrátane realizácie postupov a činností pri odstraňovaní následkov mimoriadnej udalosti sú upravené zákonom Národnej rady Slovenskej republiky                       č. 42/1994  Z. z o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. 
 	Podľa § 2 ods. 1 zákona č. 351/1997 Z. z. Branného zákona je úlohou ozbrojených síl okrem iného pomáhať pri odstraňovaní následkov mimoriadnej udalosti ohrozujúcej  životy alebo majetok vo veľkom rozsahu. Obdobne je ustanovená úloha Armády Slovenskej republiky  v § 2 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 3/1993 Z. z. o zriadení Armády Slovenskej republiky v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky                   č. 263/1994 Z. z. 
 	Zákonom Slovenskej národnej rady č. 135/1974 Zb. o štátnej správe  vo  vodnom  hospodárstve v znení neskorších predpisov a  nariadením vlády Slovenskej socialistickej  republiky  č.  32/1975 Zb. o ochrane pred povodňami je upravená ochrana pred povodňami a vykonávanie povodňových záchranných prác.
Ochranu pred nákazami a inými hromadnými ochoreniami zvierat upravuje zákon         č. 337/1998 Z. z. o veterinárnej starostlivosti v znení zákona č. 70/2000 Z. z. 
Opatrenia zamerané na ochranu obyvateľstva v prípadoch havárií jadrových zariadení upravuje zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z. z.
Úlohy súvisiace s pátraním po lietadlách a poskytovaním pomoci pri záchranných akciách v prípade leteckej nehody upravuje zákon č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých  zákonov.
 	Zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je v územnej pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov upravená koordinácia činnosti štátnych orgánov a obcí, ak hrozí nebezpečenstvo vzniku mimoriadnej udalosti alebo počas mimoriadnej udalosti podľa § 3 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky                    č. 42/1994 Z. z o civilnej ochrane obyvateľstva v znení zákona  č. 117/1998 Z. z.
 	Na úlohách spojených so zabezpečovaním verejného poriadku a bezpečnosti vrátane spolupôsobenia pri ochrane života, zdravia a bezpečnosti osôb a pri ochrane majetku sa podieľa Policajný zbor  podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 
	V oblasti poskytovania humanitárnej pomoci,  organizovania, registrovania a prípravy záchranných tímov alebo poskytovania pomoci a humanitných služieb v prípade mimoriadnej udalosti plní úlohy aj Slovenský Červený kríž podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 84/1994 Z. z. o Slovenskom Červenom kríži a o ochrane znaku a názvu Červeného kríža.
Uvedené právne predpisy upravujú problematiku poskytovania neodkladnej pomoci pri ohrození života,   zdravia   alebo majetku len z pohľadu potrieb jednotlivých subjektov, ktoré zabezpečujú konkrétnu záchrannú činnosť. Žiaden z nich však komplexne neupravuje koordináciu a vzájomné vzťahy medzi záchrannými zložkami pri poskytovaní neodkladnej pomoci, ak ide o prípady, kde je nevyhnutný zásah viacerých záchranárskych zložiek. Obdobne nie je zákonom upravená ani jednotná informačná a komunikačná sieť pre činnosť záchranárskych zložiek. 
	Hlavným dôvodom pre vypracovanie navrhovanej právnej úpravy o integrovanom záchrannom systéme je  potreba  vytvoriť  právne predpoklady  na vybudovanie    informačnej a komunikačnej infraštruktúry a zabezpečovanie koordinovanej činnosti  záchranných zložiek a iných právnických osôb a fyzických osôb pri  poskytovaní neodkladnej pomoci pri ohrození  života,  zdravia alebo majetku. Ďalším dôvodom je potreba úpravy koordinácie činnosti záchranných zložiek na mieste poskytovania pomoci, ustanovenia sankčných opatrení v  prípade nesplnenia povinností vyplývajúcich z tohto zákona, ako aj úprava poskytovania vecných prostriedkov a osobnej pomoci a náhrada výdavkov pri poskytovaní pomoci zložkám integrovaného záchranného systému.
	Návrh zákona o integrovanom záchrannom systéme plne zohľadňuje základné ľudské práva a slobody, ktoré vyplývajú z čl. l5, 18, 20 a 40 Ústavy Slovenskej republiky. Upravuje spôsob zabezpečovania práva  občana na poskytnutie pomoci, ak je ohrozený život, zdravie alebo majetok. 
Pri získavaní a spracúvaní informácií o počte síl a prostriedkov záchranných zložiek sa má za cieľ získať prehľad o všetkých záchranárskych subjektoch, ktoré môžu byť využité pri poskytovaní pomoci v tiesni. Získavanie informácií majúcich charakter osobných údajov v zmysle zákona č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch nie je zámerom návrhu tohto zákona.
	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.
	Predkladaný návrh zákona zakladá zvýšené nároky na štátny rozpočet a bude mať aj určitý dopad na zamestnanosť. Podrobnosti sú uvedené v ekonomickom rozbore.

Ekonomický rozbor

Výdavky na činnosť záchranných zložiek sú uhrádzané zo štátneho rozpočtu. Prostredníctvom rozpočtových kapitol príslušných ministerstiev a krajských úradov sú uhrádzané výdavky na činnosť Zboru požiarnej ochrany, záchrannej zdravotnej služby, vojenských záchranných útvarov civilnej ochrany a horskej služby. Na financovaní záchrannej zdravotnej služby sa podieľa aj Všeobecná zdravotná poisťovňa a iné zdravotné poisťovne vykonávajúce zdravotné poistenie v súlade so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov.                   Z rozpočtov obcí sú financované dobrovoľné verejné požiarne zbory v obciach. Banská záchranná služba je financovaná z fondu, ktorý napĺňajú právnické osoby  vykonávajúce  banskú činnosť. Z rozpočtu právnických osôb sú financované výdavky spojené s činnosťou ich záchranných alebo havarijných služieb. Okrem uvedeného Slovenská poisťovňa a.s. odvádza 8 % prijatého poistného zo zákonného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla za predchádzajúci kalendárny rok. Uvedené finančné prostriedky slúžia na úhradu nákladov spojených so zaobstarávaním prostriedkov na záchranu ľudských životov a materiálnych hodnôt v cestnej doprave.
	V roku 2000 bolo na zabezpečenie činnosti záchranných zložiek vynaložených zo štátneho rozpočtu viac ako 1,65 mld. Sk. V uvedenom údaji nie sú zahrnuté výdavky vynaložené na  činnosť Policajného zboru vzhľadom na skutočnosť, že jeho úlohou je pri poskytovaní pomoci zabezpečovať najmä verejný poriadok a bezpečnosť. Z prostriedkov Slovenskej poisťovne a. s. bolo v roku 2000 na činnosť záchranných zložiek vyčlenených  223,8  mil. Sk na záchranu na cestách. 
	V súčasnosti pôsobí v záchranných zložkách viac ako 6400 osôb. Jednotky požiarnej ochrany sú dislokované na 103 požiarnych staniciach, z  ktorých na 85 požiarnych staniciach je zavedená linka tiesňového volania 150 a operačné strediská s nepretržitou službou sú vytvorené vo všetkých okresoch a po jednom pracovisku v Bratislave a Košiciach, čo predstavuje 72 operačných stredísk.   V každom okrese je najmenej jedna požiarna stanica a na   krajských úradoch   jedno krajské operačné stredisko. Strediská záchrannej zdravotnej služby sú dislokované na 62 miestach a sú riadené z 56 centier. V 17 okresoch je  zdravotná pomoc zabezpečovaná zo susedného okresu alebo v rámci zdravotnej pohotovostnej služby. Policajný zbor má  dislokované okresné riaditeľstvá  vrátane útvarov poriadkovej služby a dopravnej služby v 54 okresoch. Slovenský Červený kríž má v okrese Banská Bystrica vytvorený denný záchranný systém – Stanicu prvej pomoci. 
	Pri príprave návrhu zákona sú v ekonomickom rozbore  zohľadňované náklady na vybudovanie integrovaného záchranného systému, ktoré predstavujú zvýšenie výdavkov zo  štátneho rozpočtu, pričom súčasné náklady na činnosť základných zložiek záchranného systému zostanú zachované.
	Kvantifikácia zvýšenej potreby prostriedkov štátneho rozpočtu na uplatnenie zákona o integrovanom záchrannom systéme vychádza z potreby vybudovania komunikačnej a informačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému,  zavedenia linky tiesňového volania 112 a zabezpečenia činnosti koordinačných stredísk integrovaného záchranného systému.  
	Z technického hľadiska  informačná a komunikačná infraštruktúra predstavuje zabezpečenie prenosov hovorených i dátových informácií najmä  telefónnym   a rádiovým spojením. V súčasnosti má každá zo záchranných zložiek vybudovanú vlastnú informačnú sieť, ktorá nie je medzi záchrannými zložkami vzájomne prepojená. Na zabezpečenie prenosov hovorených i dátových informácií je využívaná  verejná telefónna sieť.  Rádiové spojenie je využívané na prenos hovorených informácií medzi operačným strediskom a jednotkou záchrannej zložky vyslanej na zásah za účelom poskytnutia pomoci a na komunikáciu vo vnútri jednotiek jednotlivých zložiek pri zásahu. Závažným nedostatkom je, že rádiokomunikačná sieť je rôznorodá a jednotlivé záchranné zložky na svoju vnútornú komunikáciu využívajú rôzne zariadenia, ktoré  prevádzkujú na osobitne pridelených  frekvenciách. Tento stav si vyžaduje na úrovni dispečerských pracovísk alebo operačných pracovísk záchranných zložiek  a v mobilnej časti minimálne doplnenie a inštaláciu ďalšej technológie do mobilného prostriedku veliteľa (vedúceho) jednotky príslušnej záchrannej zložky, ktorá umožní vzájomné prepojenie rôznych rádiových sietí. Na spojenie vo vnútri jednotiek jednotlivých zložiek záchranného systému je možné využívať najmä v počiatočnom období aj doterajšie nesúrodé rádiokomunikačné prostriedky.
	Príjem tiesňového volania je v súčasnosti zabezpečovaný 190 operačnými strediskami požiarnej ochrany, záchrannej zdravotnej služby a Policajného zboru na číslach tiesňového volania 150, 155 a 158. Uvedené operačné strediská dopĺňajú dispečerské pracoviská na 11 staniciach banskej záchrannej služby a 12 strediskách horskej služby. Príjem informácií o vzniku mimoriadnych udalostí  zabezpečuje  8 operačných stredísk civilnej ochrany na krajských úradoch. Prehľad operačných stredísk a dispečerských pracovísk záchranných zložiek je uvedený v tabuľke č. 1. Ich schématické  rozmiestnenie  zložiek je uvedené v mapke č. 1.
Tabuľka č. 1
Požiarna ochrana
„150“	Záchranná zdravotná služba „155“	Polícia
„158“	Operačné strediská civilnej ochrany	Horská služba	Banská záchranná služba	Celko-ve	
80	56	54	8	12	11	221	

	Technické vybavenie uvedených pracovísk, najmä však ich hardvérové a softvérové  vybavenie, je len na priemernej úrovni. Programové vybavenie  nie je kompatibilné a neumožňuje dátový prenos  medzi jednotlivými zložkami. Je potrebné tiež uviesť, že pri zachovaní parciálnych informačných a komunikačných systémov záchranných zložiek, bez ohľadu na skutočnosť, či bude vytvorený integrovaný záchranný systém, bude potrebné uvedené dispečerské a operačné pracoviská nevyhnutne modernizovať. Predpokladané  jednotkové výdavky vynaložené na ich  modernizáciu sa môžu pohybovať v rozmedzí od 0,5 do 20 mil. Sk na jedno dispečerské pracovisko alebo operačné pracovisko. Pri zachovaní pôvodnej informačnej a komunikačnej infraštruktúry  nebude možné efektívne vyriešiť zavedenie jednotného čísla tiesňového volania č. 112.  
	Predpokladané jednorazové kapitálové výdavky na modernizáciu operačných stredísk a dispečerských pracovísk záchranných zložiek pri zachovaní súčasnej štruktúry informačnej a komunikačnej infraštruktúry predstavujú  278 miliónov Sk. Podrobnejšia kvantifikácia je uvedená v tabuľke č. 2.

Tabuľka č. 2
Predpokladaná činnosť	Číslo položky
	Jednorazové kapitálové výdavky  na  modernizáciu súčasnej štruktúry informačného a komunikačného systému záchranných zložiek	
•	Projektová príprava	716	  3 000	
•	Realizácia stavieb a ich zhodnotenie	717	10 000	
•	Nákup prevádzkových a strojných  zariadení	715	250 000	
•	Nákup nábytku a kancelárskeho zariadenia	713	15 000	
Celkove v tis. Sk:		278 000	

	Z uvedeného dôvodu sa navrhuje, aby modernizácia operačných stredísk prebiehala súčasne s ich integráciou, čo v konečnom dôsledku pri zvýšení kvality poskytovaných služieb môže znížiť bežné výdavky na ich činnosť. Možné riešenie integrácie operačných stredísk je znázornené v mapke č. 2. 
	Navrhované riešenie predpokladá vytvoriť v súlade  s reformou  verejnej správy osem koordinačných stredísk integrovaného záchranného systému ako súčasť krajských úradov priamo napojených na ich rozpočet. Z hľadiska zníženia finančnej náročnosti sa navrhuje, aby koordinačné strediská integrovaného záchranného systému boli budované na báze už vytvorených krajských operačných stredísk civilnej ochrany alebo požiarnej ochrany. Navrhovaná právna úprava tiež umožňuje, aby uvedené koordinačné strediská integrovaného záchranného systému akceptovaním miestnych podmienok mohli v mieste svojej dislokácie  zabezpečovať aj činnosť operačných stredísk tiesňového volania. Obdobne sa navrhuje, aby sa prijatím zákona o integrovanom záchrannom systéme umožnilo aj postupné zlučovanie a operačných stredísk tiesňového volania záchranných zložiek, predovšetkým Hasičského a záchranného zboru a záchrannej zdravotnej služby, čo by umožnilo dosiahnuť ich optimálny počet a efektívne využívanie. Uvedeným riešením sa môže dosiahnuť výrazné  zníženie nákladov na ich prevádzku. Predpokladaná ročná úspora bežných výdavkov po realizácii cieľového zámeru vybudovania informačnej a komunikačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému je podrobnejšie kvantifikovaná v prílohe – tabuľka č. 3.  
	Budovanie koordinačných stredísk integrovaného záchranného systému si vyžiada v požiarnej ochrane  nárast pracovných síl o 36 osôb. Nárast uvedených pracovných síl sa predpokladá najskôr od roku 2003, kedy by postupne začínali svoju činnosť koordinačné strediská integrovaného záchranného systému. Pri ostatných záchranných zložkách sa navrhuje, aby personál v koordinačných strediskách integrovaného záchranného systému tvorili zamestnanci, ktorí v rámci svojho súčasného zaradenia v  záchrannej zložke  vykonávajú obdobnú činnosť na operačnom stredisku. Navrhuje sa, aby potreba pracovných síl pre činnosť koordinačného strediska integrovaného záchranného systému bola dosiahnutá preradením pracovníkov z operačných stredísk tiesňového volania a záchranných zložiek, pričom takto vytvorené koordinačné stredisko integrovaného záchranného systému by zároveň plnilo aj úlohy operačného strediska tiesňového volania záchrannej zložky tak, ako to umožňuje § 5 odsek 6 návrhu zákona. Financovanie pracovníkov záchranných zložiek vyslaných na činnosť koordinačného strediska integrovaného záchranného systému bude radené z rozpočtovej kapitoly zriaďovateľa tej záchrannej zložky, ktorá vyslala svojich pracovníkov na uvedené činnosť. 
Predpokladá sa, že činnosť koordinačného strediska integrovaného záchranného systému po jeho dobudovaní bude zabezpečovať asi 30 osôb, z ktorých 20 až 28 osôb budú operátori. Operátori budú zabezpečovať úlohy súvisiace s príjmom tiesňového volania na linke tiesňového volania 112  a koordinovaním činnosti záchranných zložiek. Navrhuje sa, aby prevádzka koordinačného strediska integrovaného záchranného systému bola zabezpečovaná v 12 hodinových zmenách, pričom sa predpokladá, že personálne obsadenie zmeny budú tvoriť po dvoch operátoroch z požiarnej ochrany, záchrannej zdravotnej služby  a jeden operátor z civilnej ochrany. 
 	Vzhľadom na vysoké nároky z hľadiska odbornosti, predpokladanú vysokú intenzitu práce a s tým spojenú psychickú záťaž vrátane požiadavky ovládať anglický jazyk alebo iný svetový jazyk sa navrhuje, aby operátori v koordinačnom stredisku integrovaného záchranného systému boli zaradení obdobne ako dispečeri riadiaci letovú prevádzku.  Navrhované riešenie predstavuje cieľový stav, ktorý by mal byť dosiahnutý po ukončení prechodného obdobia budovania koordinačných stredísk integrovaného záchranného systému, t. j. do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti navrhovanej právnej úpravy.    
	Z hľadiska kapitálových výdavkov si budovanie stredísk tiesňového volania vyžiada odhadované výdavky od 9,5 až 16 miliónov Sk na jedno stredisko. Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľke č. 3.                

                                                                                                             tabuľka č. 3                                       
Číslo	Názov položky	Celkove	
711	Nákup pozemkov a nehmotných aktív	-	
713	Nákup nábytku a kanc. zariadenia	150 –      500	
714	Nákup dopr. prostr. všetkých druhov	-	
715	Nákup prevádz. a strojných  zariadení	 8 000 – 12 000	
716	Projektová príprava	800  – 1 500	
717	Realizácia stavieb a ich zhodnotenie	 500  - 2 000	
700	Kapitálové výdavky v  tis. Sk	9 450 – 16 000	

	Prevádzkové náklady strediska tiesňového volania si vyžiada odhadované navýšenie  bežných výdavkov v rozpočtovej kapitole krajského úradu od 2,5 do 3,8 miliónov Sk ročne. Údaje o bežných výdavkoch sú uvedené v tabuľke č. 4.

                                                                                                            tabuľka č. 4
Číslo	Názov položky	Celkove	
610	Mzdy	1 200 - 1 500	
620	Odvody do poisťovní	350 – 500	
630	Tovary a služby	500 – 850	
631	Cestovné výdavky	50	
632	Energia, voda, komunikácie	350 – 650	
637	Ostatné tovary a služby	100 – 150	
600	Bežné výdavky v  tis. Sk	 2 550- 3 750	

V súvislosti s budovaním informačnej a komunikačnej infraštruktúry zložiek  záchranného systému bude nevyhnutné zabezpečiť vzájomné prepojenie operačných stredísk požiarnej ochrany, záchrannej zdravotnej služby, polície, civilnej ochrany, horskej služby a banskej záchrannej služby a zavedenie linky tiesňového volania 112, pričom  na účely zabezpečenia potrieb integrovaného záchranného systému sa navrhuje, aby číslo tiesňového volania 112 bolo vyvedené na koordinačných strediskách integrovaného záchranného systému.

	Navrhuje sa, aby vzájomné prepojenie stredísk tiesňového volania bolo realizované s využitím digitálnej siete integrovaných služieb EURO ISDN (Integrated Services Digital Network). Dobudovanie uvedenej siete si vyžiada odhadované náklady cca 3 milióny Sk. Prepojenie medzi operačnými strediskami záchranných zložiek je už v súčasnosti realizované viac ako na 30%. Okrem uvedeného sa navrhuje, aby na komunikáciu  rádiovým spojením bola využitá aj za týmto účelom a na základe uznesení vlády Slovenskej republiky č. 544 zo dňa 15. júla 1997 a č. 585 zo dňa 12. augusta 1997 budovaná  digitálna rádiokomunikačná sieť štátnej správy Slovenskej republiky „SITNO“. Keďže sa predpokladá, že základná infraštruktúra uvedenej rádiovej siete bude dobudovaná skôr, ako nadobudne účinnosť navrhovaný zákon o integrovanom záchrannom systéme,  jej využívanie  a výdavky súvisiace s budovaním záchranného systému to zásadným spôsobom neovplyvní. Pre niektoré základné záchranné zložky   bude potrebné vyčleniť finančné prostriedky na nákup koncových terminálov a ďalších špeciálnych zariadení na pripojenie  ich dispečerských pracovísk na operačných strediskách tiesňového volania na budovanú základnú infraštruktúru tohto univerzálneho rádiokomunikačného systému. 
	Predpokladané jednorazové výdavky súvisiace so vzájomným prepojením operačných stredísk a zavedením linky tiesňového volania 112 sú uvedené v tabuľke č. 5.

                                                                                                                                 tabuľka č. 5
Číslo	Názov položky	kapitoly	2002	2003	2004	
623	Vzájomné prepojenie operačných stredísk požiarnej ochrany, záchrannej zdravotnej služby, polície, civilnej ochrany, horskej služby a banskej záchrannej služby zriadením liniek EURO ISDN 		1 720	1 290 		
	z toho z kapitoly	MV SR	520	380		
		MZ SR	510	420		
		MP SR	30	20		
		MŠ SR	100	50		
		KÚ	560	420		
637	Zavedenie linky tiesňového volania 112	MDPT SR	200	500		
	Oboznamovanie obyvateľstva v rámci informačnej kampane  o zavedení a používaní jednotného čísla tiesňového volania č.112	KÚ	300	400	300	
Celkove v tis. Sk:	2 220	2 190	300	

Poznámka:. 
Vzhľadom na záväzok Slovenskej republiky realizovať zavedenie európskeho čísla na tiesňové volania „112“  v súlade s Rozhodnutím Rady Európskej únie  91/396/EEC z 29. júla 1991 o zavedení jednotného európskeho čísla na tiesňové volania bude potrebné uvedené jednorazové bežné výdavky vynaložiť aj v prípade, že vybudovanie informačnej a komunikačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému nebude uskutočnené podľa navrhovanej právnej úpravy.  

	Vybudovanie informačnej a komunikačnej infraštruktúry záchranného systému sa navrhuje realizovať po etapách.  V prvej etape sa navrhuje zabezpečiť vzájomné prepojenie operačných stredísk záchranných zložiek. V druhej etape sa predpokladá budovať koordinačné strediská integrovaného záchranného systému  v období od roku 2003 do roku 2007.  Navrhované riešenie  rozloženia budovania informačnej a komunikačnej  infraštruktúry do obdobia od roku 2002 až do roku 2007 umožní znížiť tlak na výdavky zo štátneho rozpočtu vrátane plynulého zabezpečenia prechodu od súčasného stavu k integrovanému. Podrobnejšie údaje o predpokladaných odhadovaných jednorazových výdavkoch zo štátneho rozpočtu na vybudovanie informačnej a komunikačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému budovanej v etapách do roku 2007 sú uvedené v prílohe - tabuľke č. 1
	Je nevyhnutné tiež poznamenať, že modernizácia súčasnej nesúrodej informačnej a komunikačnej infraštruktúry, pri zachovaní 221 operačných stredísk a dispečerských pracovísk záchranných služieb, si môže vyžiadať jednorazové kapitálové výdavky až do výšky 278 miliónov Sk, pričom predpokladané jednorazové kapitálové výdavky na vybudovanie informačnej a komunikačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému predstavujú 226 miliónov Sk. Uvedený rozdiel predstavuje úsporu 56,9 miliónov Sk v prospech realizácie informačnej a komunikačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému. Porovnanie jednorazových kapitálových výdavkov je uvedené v prílohe                         - tabuľka č. 4. 
	Prijatím zákona o integrovanom záchrannom systéme pôjde o systémový zásah do organizácie činností záchranných zložiek pri poskytovaní pomoci v tiesni, ktorý si vyžiada v záchranných zložkách dlhšie obdobie transformácie. Obdobne vybudovanie informačnej a komunikačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému si vyžiada zvýšené jednorazové výdavky zo štátneho rozpočtu do predpokladanej výšky 226 miliónov Sk. Z uvedených dôvodov bolo navrhnuté, aby prechodné obdobie trvalo až do roku 2007. Harmonogram realizácie budovania integrovaného záchranného systému z pohľadu nárokov na štátny rozpočet je uvedený v prílohe – tabuľka č. 5.   
	Pri budovaní informačnej a komunikačnej infraštruktúry sa tiež uvažuje, aby boli využité aj podporné programy Európskej únie najmä pri zabezpečovaní hardvérovej a softvérovej podpory uvedenej infraštruktúry. 
	Návrh zákona bol zaslaný osobitne aj na odbor štátneho rozpočtu Ministerstva financií Slovenskej republiky. Stanovisko odboru štátneho rozpočtu bolo vyjadrené v súhrnnom stanovisku Ministerstva financií Slovenskej republiky, v ktorom Ministerstvo financií Slovenskej republiky upozornilo, že uvoľňovanie požadovaných finančných prostriedkov na realizáciu navrhovaných opatrení zákona o integrovanom záchrannom systéme bude možné len v závislosti od zdrojových možností štátneho rozpočtu v jednotlivých rokoch. S predmetnej skutočnosti Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky bude vychádzať. Ďalej v stanovisku ministerstvo upozornilo, že v rámci schválených východísk na rok 2002 sa neuvažuje so zvýšenými výdavkami z titulu návrhu zákona o integrovanom záchrannom systéme. Finančné prostriedky na integrovaný záchranný systém budú v roku 2002 pokryté z rozpočtovej kapitoly Ministerstva vnútra Slovenskej republiky na rok 2002. Ďalšia pripomienka, ktorá smerovala k zosúladeniu územnosprávneho členenia po schválení nových právnych úprav bola plne zosúladená so súčasným počtom ôsmich  krajov.   

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskej únie

l. 	Navrhovateľ zákona:

V l á d a  S l o v e n s k e j  r e p u b l i k y

2. 	Názov návrhu zákona:

Zákon o integrovanom záchrannom systéme  

3. 	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona

          a/ upravená

           v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva podpísanej dňa 25. marca 1957 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2. októbra 1997, ktorá nadobudla účinnosť dňom      1. mája 1999,  článok 2, 3, 

           v Zmluve o Európskej únii podpísanej dňa 7. februára 1992 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2. októbra 1997, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1. mája 1999, články 6, 11,

            v Európskej dohode o pridružení  uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej zo dňa 4. októbra 1993, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1. februára 1995, články 6, 70 a 80, 

	v Charte základných práv Európskej únie, čl. 7, 17, 37,

	v Rozhodnutí Rady Európskej únie 91/396/EEC z 29. júla 1991 o zavedení jednotného európskeho čísla na tiesňové volania,

	v Uznesení Rady a predstaviteľov  vlád členských štátov združených v Rade zo dňa    8. júla 1991 o prehĺbení vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v prípade prírodnej alebo technologickej katastrofy, 
	
4. 	Návrh zákona svojou problematikou

                   a/ patrí medzi

prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v článku 70 Európskej dohody o pridružení – ochrana zdravia a života ľudí, zvierat a rastlín 
 	
5. 	Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika návrhu zákona /tretí bod písm. a)/ :

Zmluva o založení Európskeho spoločenstva podpísaná dňa 25. marca 1957 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2. októbra 1997, ktorá nadobudla účinnosť dňom      1. mája 1999 v článku 2 obsahuje podporu harmonického, vyrovnaného a trvalo udržateľného rozvoja hospodárstva, rešpektujúc vysokú úroveň ochrany a zlepšovania kvality životnej úrovne a solidarity medzi členskými štátmi a v článku 3 medzi činnosťami spoločenstva, zameranými na splnenie cieľov vymedzených v čl. 2 uvádza i opatrenia v oblasti civilnej ochrany.   

Zmluva o Európskej únii podpísaná dňa 7. februára 1992 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2. októbra 1997, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1. mája 1999,  sa dotýka návrhu zákona  v článku 6 - rešpektovanie základných ľudských práv a v článku 11 ustanovenia podporujúce medzinárodnú spoluprácu. 

Európska dohoda o pridružení v článku 6 zakotvuje princíp rešpektovania demokratických zásad a ľudských práv zakotvených v Helsinskom Záverečnom akte a Parížskej charte pre novú Európu,
článok 70 uvádza oblasti, ktoré sú zahrnuté do zbližovania práva, okrem iného i ochrana zdravia a života ľudí, zvierat a rastlín a životného prostredia, článok 80 Európskej dohody o pridružení sa týka jadrovej bezpečnosti a z jeho obsahu sa vecná pôsobnosť návrhu zákona týka najmä pripravenosti na havarijný jadrový stav a jeho manažment, ochrany pred žiarením a dekontaminácie, ako aj spolupráce pri výmene informácií a skúseností.  

Charta základných práv Európskej únie v článku 7 upravuje právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života, domova a komunikácie, v článku 17 právo na majetok, pričom používanie majetku sa môže riadiť zákonom v rozsahu, ktorý je potrebný vo všeobecnom záujme a v článku 37 potrebu vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšovanie kvality životného prostredia, ktorá musí byť zabezpečená v súlade s princípmi udržateľného rozvoja.

Rozhodnutie Rady Európskej únie 91/396/EEC z 29. júla 1991 o zavedení jednotného európskeho čísla na tiesňové volania obsahuje povinnosť zaviesť číslo 112 do verejných telefónnych sietí ako jednotné európske núdzové telefónne číslo.

Uznesenie Rady a predstaviteľov  vlád členských štátov združených v Rade zo dňa                8. júla 1991 o prehĺbení vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v prípade prírodnej alebo technologickej katastrofy obsahuje ustanovenia o spolupráci a poskytovaní pomoci v prípade katastrôf.

6.  Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou Európskej únie :

a)	úplná	

7. 	Záver :

Problematiky obsiahnutej v návrhu zákona sa dotýkajú aj nasledujúce právne normy Európskej únie:

Uznesenie Rady a predstaviteľov  vlád členských štátov združených v Rade zo dňa               23. novembra 1990 o prehĺbení vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v prípade prírodnej alebo človekom spôsobenej katastrofy

Rozhodnutie Rady z 9. decembra 1999, ktorým sa ustanovuje Akčný program Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany 

Uznesenie Rady a predstaviteľov  vlád členských štátov združených v Rade zo dňa               23. novembra 1990 o spolupráci Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany 

Uznesenie Rady a predstaviteľov  vlád členských štátov združených v Rade zo dňa               31. októbra 1994 o zosilnení spolupráce Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany  
Uznesenie Rady a predstaviteľov  vlád členských štátov združených v Rade zo dňa              25.  júna 1987 o zavedení spolupráce Spoločenstva v civilnej ochrane
Uznesenie Rady a predstaviteľov  vlád členských štátov združených v Rade zo dňa               13. februára 1989 o novom vývoji v spolupráci Spoločenstva  pri civilnej ochrane
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 1999/372/EC zo dňa 8. februára 1999 o prijatí programu Spoločenstva na predchádzanie zranení v rámci opatrení v oblasti verejného zdravia (na roky 1999 až 2003)

Problematiky obsiahnutej v návrhu zákona sa dotýkajú aj nasledujúce dokumenty Rady Európy:

Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd zo 4. novembra 1950, článok 8 a Dodatkový protokol k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd z 20. marca 1952, článok 1.

Problematiky obsiahnutej v návrhu zákona sa dotýka aj nasledujúci  dokument Medzinárodnej federácie Červeného kríža /Červeného polmesiaca:

Stratégia 2010 – zlepšiť život zraniteľných ľudí mobilizovaním sily ľudskosti, prijatá na Konferencii Medzinárodnej federácie Červeného kríža /Červeného polmesiaca v októbri 1999 v Ženeve.

Osobitná časť

K § 1
Účelom navrhovanej právnej úpravy je utvoriť právne, organizačné, materiálne, technické a ďalšie predpoklady potrebné na zabezpečenie činnosti, riadenie a  financovanie integrovaného záchranného systému, ktorý spočíva  v koordinovanom postupe jeho súčastí pri zabezpečovaní pripravenosti a  pri poskytovaní pomoci, ak je bezprostredne ohrozený život, zdravie alebo majetok, pričom nie je rozhodujúce, čím bolo ohrozenie života a zdravia alebo majetku spôsobené. Účelom zákona je tiež upraviť úlohy orgánov štátnej správy, obcí a ďalších právnických osôb a fyzických osôb pri poskytovaní takejto pomoci.

K § 2
V ustanovení § 2 sa vymedzujú základné pojmy, ktoré sú predmetom úpravy tohto zákona . 

K § 3
Výkon štátnej správy na úseku integrovaného záchranného systému  je podľa  zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy v znení neskorších predpisov  v pôsobnosti .Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Účasťou štátnych orgánov sa v integrovanom záchrannom systéme  vytvorí organizačná štruktúra podľa potrieb  územia. 
Z hľadiska územnej pôsobnosti sa ako základný prvok integrovaného záchranného systému  navrhuje krajský úrad. Navrhované riešenie zohľadňuje optimálnu voľbu veľkosti územia v kontexte s približne rovnakým množstvom záchranných zložiek z hľadiska  ich počtu ako i druhovej skladby, ktoré pôsobia na území. 
Neodkladnú pomoc v tiesni v rámci  integrovaného záchranného systému budú poskytovať záchranné zložky. 
Za záchranné zložky sú považované  všetky subjekty, ktoré sú schopné vykonávať činnosti súvisiace s poskytovaním pomoci v tiesni, poskytujú humanitárnu pomoc alebo vykonávajú iné činnosti súvisiace s poskytovaním pomoci v tiesni. 

K § 4
V tomto ustanovení sa upravuje pôsobnosť Ministerstva vnútra Slovenskej republiky na úseku integrovaného záchranného systému. Pôsobnosť ministerstva je zameraná na riadenie, koordinovanie a koncepčnú činnosť. Ďalšie navrhované úlohy  umožňujú ministerstvu aktívne vstupovať do procesu usmerňovania činnosti koordinačných stredísk integrovaného záchranného systému okrem iného aj formou odbornej prípravy. Navrhované ustanovenie  umožní  zefektívnenie činností a riešenie úloh a opatrení súvisiacich s poskytovaním pomoci v tiesni vrátane vykonávania záchranných, lokalizačných a likvidačných prác v dôsledku mimoriadnych udalostí. Do pôsobnosti ministerstva  patrí aj vyžadovanie pomoci a vysielanie záchranných zložiek v rámci medzinárodnej humanitárnej spolupráce, ktoré doposiaľ nie je právne upravené.

K § 5
Pôsobnosť krajského úradu na úseku integrovaného záchranného systému je rámcovo upravená v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V ustanovení sa navrhuje,  aby krajský úrad ako orgán miestnej štátnej správy koordinoval a riadil plnenie úloh na úseku integrovaného  záchranného systému vo  svojom územnom obvode.  
V pôsobnosti krajského úradu sa na plnenie úloh  integrovaného záchranného systému navrhuje vybudovať koordinačné stredisko. Toto  bude s už vytvorenými  operačnými strediskami tiesňového volania základných  záchranných  zložiek tvoriť informačnú                   a komunikačnú infraštruktúru integrovaného  záchranného systému. 
Potreba vytvoriť  efektívny informačný systém prostredníctvom navrhovaných koordinačných stredísk  vyplýva zo skutočnosti, že  v súčasnosti nie je medzi záchranárskymi subjektmi  vybudovaný takýto vzájomne prepojený informačný a komunikačný systém.  Navrhovaný systém zabezpečí zber, spracovanie, distribúciu,  dokumentovanie a archiváciu informácií o činnostiach súvisiacich s poskytovaním pomoci v tiesni vrátane vybudovania  rozsiahlej informačnej základne prístupnej všetkým  záchranným zložkám.

Nevyhnutnou súčasťou navrhovaného informačného a komunikačného systému je zriadenie linky tiesňového volania  112. Prihliadajúc na úlohy koordinačného strediska  volania a z hľadiska možností zabezpečiť pre ich činnosť  odborne pripravený personál je navrhnuté, aby príjem tiesňového volania na telefónnej linke  112 bol zabezpečovaný koordinačným strediskom.
Koordinačné strediská  sú  nevyhnutným integrujúcim prvkom na zabezpečenie funkčnosti integrovaného záchranného systému. Ich nepretržitá činnosť,  vzájomné prepojenie s operačnými strediskami tiesňového volania vytvára základné predpoklady na zabezpečenie včasnej aktivizácie záchranných zložiek na zásah, koordinácie ich činnosti a nepretržitého toku nevyhnutných informácií medzi záchrannými zložkami. Obdobné pracoviská sú  centrá núdzového alebo  tiesňového volania zriadené napr. v Spolkovej republike Nemecko (Katastrofická služba), v Dánsku (Rozšírené núdzové centrá) i v Rakúsku (Spolkové centrály varovania).  V Českej republike sú  vytvorené operačné a informačné strediská integrovaného záchranného systému, ktoré pôsobia ako stále orgány pre koordináciu zložiek integrovaného záchranného systému.
Úlohy koordinačného strediska sú formulované tak, aby bol zabezpečený princíp ich nepretržitej činnosti a pripravenosti reagovať na vzniknutú situáciu, ktorá vyžaduje poskytnutie pomoci v tiesni. Ďalej je to princíp nepretržitej informovanosti o stave síl a prostriedkov všetkých záchranných zložiek, ktoré tvoria integrovaný záchranný systém v územnom obvode kraja vrátane ich aktuálnej pripravenosti na výkon poskytnutia pomoci. Princíp operatívnosti  je zakotvený v  úlohách a oprávneniach koordinačného strediska, ktorý umožňuje bez omeškania, s využitím všetkých dostupných síl a prostriedkov,  riešiť akúkoľvek situáciu súvisiacu s poskytovaním pomoci v tiesni. V súvislosti s uvedeným sa v úlohách krajského úradu tiež navrhuje, aby vypracovával plán poskytovania pomoci v tiesni záchrannými zložkami integrovaného záchranného systému. Tento plán bude riešiť postupnosť vysielania zložiek integrovaného záchranného systému na zásah v rámci územnej pôsobnosti kraja vrátane zabezpečovania úloh súvisiacich s poskytovaním pomoci pri mimoriadnych udalostiach. 
Neopomenuteľným princípom obsiahnutým v úlohách koordinačného strediska  je princíp samostatnosti. Na základe uvedeného je koordinačné stredisko oprávnené zabezpečovať činnosti súvisiace s koordináciou záchranných zložiek integrovaného záchranného systému pri poskytovaní pomoci v tiesni samostatne, bez možnosti zasahovania do jeho činnosti inými orgánmi. V prípade vyhlásenia mimoriadnej situácie podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov  koordinačné stredisko je  povinné   podieľať sa na  plnení úloh súvisiacich s vykonávaním záchranných, lokalizačných a likvidačných prác na základe rozhodnutia prednostu krajského úradu v zmysle § 6 ods. 4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene niektorých zákonov, podľa ktorého je prednosta krajského úradu pri nebezpečenstve vzniku mimoriadnej udalosti alebo pri vzniku mimoriadnej udalosti oprávnený vydávať príkazy iným štátnym orgánom a starostom obcí.
Navrhované oprávnenia dávajú koordinačnému stredisku  dostatočné právomoci na zabezpečovanie koordinácie činností záchranných zložiek, ktoré sa nachádzajú v jeho územnej pôsobnosti. 
Z hľadiska dosiahnutia vyššej efektívnosti činností s prihliadnutím aj na racionálne využívanie výdavkov súvisiacich s činnosťou stredísk tiesňového volania sa vytvára možnosť tam, kde to miestne podmienky a predpoklady dovoľujú, aby  koordinačné stredisko tiesňového volania mohlo zabezpečovať aj činnosť tých operačných stredísk tiesňového volania záchranných zložiek, ktoré sa nachádzajú v mieste jeho dislokácie.
	V súvislosti s vytváraním koordinačných stredísk treba konštatovať,  že pre ich činnosť bude potrebné zabezpečiť odborne pripravený personál schopný kvalifikovane reagovať na tiesňové volania a koordinovať činnosť záchranných zložiek integrovaného záchranného systému. V počiatočnom období vytvárania koordinačných stredísk sa javí  najvhodnejšie využitie personálneho potenciálu základných záchranných zložiek a z uvedeného dôvodu sa navrhuje, aby činnosť operátorov koordinačného strediska  vykonávali skúsení odborníci, ktorí takúto činnosť doposiaľ vykonávajú na operačných pracoviskách požiarnej ochrany, záchrannej zdravotnej služby a civilnej ochrany. Navrhované ustanovenie je formulované tak, aby vytváralo dostatočný právny rámec na možnosť výkonu činností aj pre Policajný zbor za predpokladu, ak budú v koordinačnom stredisku vytvorené vhodné podmienky  vyplývajúce zo špecifického charakteru výkonu činností vyplývajúcich zo zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. Ustanovenie odseku 5 tiež upravuje, akými právnymi predpismi sa riadia pracovnoprávne vzťahy zamestnancov základnej záchrannej zložky vyslaných na výkon činnosti v koordinačnom stredisku. 

K § 6
Na príjem tiesňového volania sa okrem už doteraz používaných telefónnych čísel tiesňového volania navrhuje, v súlade s rozhodnutím Rady Európskej únie  91/396/EEC z    29. júla 1991 o zriadení jednotného európskeho čísla na tiesňové volanie, zriadenie linky tiesňového volania  112.  
V súlade s článkom 2 uvedeného rozhodnutia jednotné európske číslo tiesňového volania musí byť zavedené súbežne s ostatnými už existujúcimi národnými číslami tiesňového volania, čo v prípade Slovenskej republiky znamená zavedenie linky tiesňového volania číslo 112 popri používaných linkách tiesňového volania 150, 155 a 158.   

K § 7 
V ustanovení sa upravuje, ktoré zložky  pôsobia v integrovanom záchrannom systéme. Členenie bol zvolené tak, že v rámci integrovaného záchranného systému pôsobia základné záchranné zložky  a ostatné záchranné zložky. 
K § 8
 V  ustanovení je uvedené, ktoré základné záchranné zložky pôsobia v integrovanom záchrannom systéme. 
Základné záchranné zložky poskytujú  bezodkladnú pomoc v tiesni na základe vyslania koordinačným strediskom tiesňového volania alebo operačným strediskom tiesňového volania v súlade so svojím zameraním a poslaním podľa osobitných predpisov a vykonávajú ďalšie činnosti súvisiace s ich pôsobením v integrovanom záchrannom systéme. Základné záchranné zložky majú zabezpečený nepretržitý výkon  svojej činnosti a poskytujú pomoc v tiesni na celom území Slovenskej republiky. 
Základná záchranná zložka vykonáva svoju činnosť spravidla v zásahovom obvode. Záchranné zložky aj v súčasnosti vykonávajú svoju činnosť v zásahových obvodoch, ktoré určuje ich  zriaďovateľ.  Veľkosť zásahových  obvodov je  určovaná tak, aby bola pomoc  poskytovaná záchrannými zložkami v čo najkratšom čase.
		V ustanovení odseku 4 je vymedzené pôsobenie základných záchranných zložiek mimo rámec integrovaného záchranného systému. 

K § 9
 Do ostatných záchranných zložiek sú zaradené tie zložky, ktoré majú využiteľný fyzický a materiálny potenciál na poskytnutie pomoci v tiesni. Tieto záchranné zložky sú  povinné na vyzvanie koordinačného strediska tiesňového volania poskytnúť pomoc v tiesni podľa svojej odbornosti. 
Ostatné záchranné zložky nie sú určené taxatívne, lebo v tejto časti je integrovaný záchranný systém systémom otvoreným uvedením slova „najmä“. Z uvedeného vyplýva, že ak predpokladaný subjekt je schopný plniť úlohy podľa  § 9 ods. 2 tohoto zákona, môže byť takýto subjekt zaradený do integrovaného záchranného systému medzi ostatné záchranné zložky. Takýmto subjektom môže byť aj občianske združenie, napríklad Jaskyniarska a speleologická spoločnosť.  
Za účelom dosiahnutia efektívneho využívania síl  a prostriedkov ostatných záchranných zložiek  pri poskytovaní pomoci v tiesni je potrebné, aby  tieto mali týmto zákonom ustanovené úlohy, ktoré budú vytvárať podmienky na koordináciu činnosti pri poskytovaní pomoci v tiesni. 
V ustanovení odseku 3 sa uvádza, ako vykonávajú činnosť ostatné záchranné zložky mimo ich pôsobenia v integrovanom záchrannom systéme. To znamená, že ostatné záchranné zložky mimo integrovaného záchranného systému vykonávajú svoju činnosť podľa svojho  zamerania. 

K §  10
Ustanovenie upravuje zriadenie operačného strediska tiesňového volania, ktoré zriaďuje každá základná záchranná zložka. Uvedené operačné  strediská tiesňového volania sa javí najvýhodnejšie vytvoriť na úrovni už zriadených operačných pracovísk alebo dispečerských pracovísk Hasičského a záchranného zboru, záchrannej zdravotnej služby,  Policajného zboru a ďalších základných záchranných  zložiek.  
Úlohy, ktoré plní operačné stredisko tiesňového volania,  sú navrhované tak, aby nebola narušená jeho činnosť  pri príjme tiesňového volania na pôvodných linkách tiesňového volania (150, 155, 158 ), vysielaní na zásah a usmerňovaní činnosti záchrannej zložky, ktorej je súčasťou. Zároveň sú pre operačné strediská tiesňového volania navrhované úlohy, ktoré súvisia so zabezpečením funkčnosti informačnej  a komunikačnej siete integrovaného záchranného systému. 
Činnosť operačného strediska tiesňového volania je navrhovanými úlohami vzájomne prepojená s činnosťou koordinačného strediska. Navrhovaným riešením sa vytvárajú  predpoklady pre koordinovanú činnosť  záchranných zložiek integrovaného záchranného systému pri poskytovaní pomoci v tiesni.   
V ustanovení odseku 3 sa navrhuje, aby základné  zložky  mohli zriadiť spoločné operačné stredisko tiesňového volania, ktoré umožní lepšie uplatňovať princíp vnútornej koordinácie činnosti záchranných zložiek vysielaných na zásah a bude mať  aj ekonomický prínos. 

K § 11
Navrhuje sa, aby v rámci integrovaného záchranného systému poskytovali pomoc v tiesni aj právnické  osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie a fyzické osoby formou vecného plnenia alebo osobnej pomoci. 
Právnickým osobám a fyzickým osobám oprávneným na podnikanie sa ukladá povinnosť poskytnúť potrebné údaje o svojich prostriedkoch využiteľných na poskytnutie pomoci v tiesni. Údaje poskytujú  koordinačnému stredisku na účely vypracovania databázy využiteľných prostriedkov na poskytovanie pomoci v tiesni. V uvedenom prípade sa predpokladá oslovovať také právnické osoby a fyzické osoby oprávnené na podnikanie, ktoré vlastnia špeciálne prostriedky, napríklad ťažkotonážne žeriavy, ťahače  a inú špeciálnu techniku alebo  ktoré v rámci predmetu podnikania vykonávajú špecifické činnosti využiteľné pri poskytovaní pomoci v tiesni. 

K § 12
Navrhuje sa, aby pri poskytovaní pomoci v tiesni bol vždy určený subjekt, ktorý zodpovedá za koordináciu činností medzi záchrannými zložkami  v mieste zásahu.  
	Vzhľadom na skutočnosť, že pri  zásahoch, pri ktorých poskytujú pomoc dve alebo viac záchranných zložiek, je spravidla jednou zo zasahujúcich záchranných zložiek jednotka z Hasičského a záchranného zboru, sa navrhuje, aby v mieste zásahu riadil a koordinoval činnosť záchranných zložiek veliteľ zásahu jednotky Hasičského a záchranného zboru a na území hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy  z Mestského hasičského  a záchranného zboru  hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy.
	V ostatných prípadoch  sa navrhuje, aby koordinačné stredisko  určilo zo záchranných zložiek pôsobiacich  na mieste zásahu oprávnenú osobu, ktorá bude riadiť a koordinovať činnosť záchranných zložiek. V súvislosti s uvedeným pôjde aj o také prípady, keď v dôsledku mimoriadnej udalosti bude potrebné vykonávať veľký rozsah činností súvisiacich s poskytovaním pomoci v tiesni a koordinačné stredisko bude plniť úlohy na základe rozhodnutia prednostu krajského úradu.
Oprávnenia veliteľa zásahu alebo oprávnenej osoby v súvislosti s riadením a koordináciou činnosti na mieste zásahu sú navrhované tak, aby pri poskytovaní pomoci v tiesni zúčastnenými záchrannými zložkami boli vytvorené optimálne podmienky pre činnosť týchto zložiek a súčasne aby nedošlo k zásahu do odborných činností záchranných zložiek.   

K § 13
 
Navrhované ustanovenia vymedzujú povinnosť právnických osôb a  fyzických osôb poskytnúť osobnú pomoc alebo  vecné plnenie v rámci integrovaného záchranného systému.  Táto pomoc môže spočívať podľa okolností prípadu napríklad  v poskytnutí prvej pomoci formou osobnej pomoci lekárom alebo inou osobou, v poskytnutí pomoci právnickou osobou tým, že uvoľní svojich zamestnancov v prospech výkonu záchranárskych činností.   Formou vecného plnenia je možné vyžiadať poskytnutie vecných prostriedkov napríklad dopravných prostriedkov, stavebných mechanizmov alebo materiálov (voda, piesok, stavebný materiál      a podobne). 

V ustanovení je upravená povinnosť  veliteľa zásahu alebo oprávnenej osoby vystaviť na žiadosť osoby, ktorá pomoc poskytla, písomné potvrdenie o poskytnutí pomoci. 

Ustanovenie upravuje, ako sa postupuje pri požiadaní o osobnú pomoc a pri ukladaní vecných plnení.

K § 14
Navrhované ustanovenie upravuje vyňatie z povinnosti poskytnúť osobnú pomoc alebo  vecné plnenie v rámci integrovaného záchranného systému. Z povinnosti poskytnúť osobnú pomoc alebo vecné plnenie sú vyňaté právnické osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie, ako aj občania. Vyňatie z tejto povinnosti je u osôb, ktoré by poskytnutím pomoci mohli ohroziť iný dôležitý verejný záujem.  

K § 15
	V ustanovení sa upravuje spôsob náhrady výdavkov a náhrada škody. Pri náhrade vecného plnenia a náhrady škody sa postupuje podľa ustanovení § 420 až 450 Občianskeho zákonníka.   
V súvislosti s náhradou výdavkov sa navrhuje, aby záchranné zložky, ktoré v rámci poskytovania pomoci v tiesni vykonávali činnosti nad rámec svojej pôsobnosti podľa osobitných predpisov, mali právo na finančnú náhradu. Uvedené právo na náhradu nie je doposiaľ zakotvené v žiadnej právnej norme. Poznatky z poskytovania pomoci v tiesni ukazujú, že výkon takýchto činností  je od záchranných zložiek vyžadovaný, pričom sú spotrebovávané napríklad pohonné hmoty určené na výkon predmetu činnosti záchranných zložiek v rámci jej pôsobnosti. 

K § 16
Navrhované ustanovenie upravuje obsah a rozsah odbornej prípravy zameranej na koordináciu činností pri poskytovaní pomoci v tiesni v rámci integrovaného záchranného systému.  
Ďalej sa v ustanovení upravuje, kto je povinný zúčastňovať sa odbornej prípravy a v akom rozsahu.

K § 17
	Navrhuje sa, aby výdavky súvisiace so záchranným systémom boli uhrádzané zo štátneho rozpočtu  z kapitoly ministerstva a  z kapitol krajských úradov.  Ustanovenie vymedzuje,  čo je považované za výdavky  integrovaného záchranného systému, ako aj mechanizmus uhrádzania náhrad výdavkov a náhrad škôd. 

K § 18
	V nadväznosti na úpravu povinností právnických osôb alebo fyzických osôb oprávnených na podnikanie sa navrhujú sankcie za ich porušovanie formou ukladania pokút. 
	Ustanovenie upravuje lehotu, v ktorej je krajský úrad oprávnený za porušenie povinností uložiť pokutu, ako aj to, podľa ktorého predpisu postupuje  krajský úrad  pri ukladaní pokút.  

K § 19
	Ustanovenie upravuje jednotlivé skutkové podstaty priestupkov na úseku integrovaného záchranného systému. Na priestupky a ich prejednávanie sa budú vzťahovať všeobecné predpisy o konaní o priestupkoch. Nakoľko najčastejším prípadom, ktorým je možné zmariť včasné a kvalifikované poskytnutie pomoci v tiesni, je zneužitie linky tiesňového volania, navrhuje sa možnosť uloženia pokuty až do výšky 50 000 Sk. 

K § 20
	Z dôvodu technologickej a finančnej náročnosti sa navrhuje, aby bolo v prechodnom období upravené postupné budovanie informačnej a komunikačnej infraštruktúry integrovaného záchranného systému.
	V súvislosti s budovaním koordinačných stredísk  sa navrhuje tieto vybudovať po etapách do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti zákona, pričom  na prechodné obdobie sa navrhuje, aby činnosť koordinačného strediska vrátane príjmu tiesňového volania na linke tiesňového volania 112  zabezpečovalo niektoré z operačných stredísk tiesňového volania podľa určenia krajského úradu. 

K § 21
		Uplatňovanie zákona o integrovanom záchrannom systéme predpokladá zo strany zainteresovaných orgánov a organizácií rad organizačných i  technických opatrení. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje, aby zákon nadobudol účinnosť  od 1. júla 2002.

V Bratislave 24. októbra 2001 

  

							    Mikuláš DZURINDA v.r.
	
       					   	         predseda vlády
                                                                            Slovenskej republiky

          			          Ivan ŠIMKO v.r.

   					                    minister vnútra
      Slovenskej republiky