Príloha č. 2
Analýza bilancií podľa jednotlivých komodít

Príloha č. 2 obsahuje spracovanie bilancií podľa jednotlivých komodít, u ktorých sa predpokladá organizovanie trhu. Trh s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami je ovplyvňovaný rôznymi vonkajšími faktormi, a preto sa bilancia týchto výrobkov musí pravidelne spresňovať a následne sa upravujú aj nástroje na organizovanie trhu v zmysle platných predpisov.

OBILNINY

Na Slovensku v roku 2001 podľa predbežných výsledkov dosiahla produkcia obilnín (vrátane kukurice na zrno) objem 3 498,8 tis. ton (158,9 % úrovne roku 2000). Táto produkcia je porovnateľná s dlhodobým priemerom, ktorý v uplynulých 10 rokoch dosiahol objem 3 348 tis. ton. 

Celková ponuka obilnín v hospodárskom roku 2001 – 2002 dosiahla objem 3 981,1 tis. ton obilnín. Pri 6,5% medziročnom raste domácej spotreby a 136,2 tis. ton vývozu pravdepodobne dosiahnu zásoby obilnín k 30. 6. 2002 objem 813,3 tis. ton. 

	Pre úrodu roku 2001 bola stanovená kvóta predaja potravinárskej pšenice v objeme 600 tis. ton. Pestovatelia do 31. 3. 2002 predali 570 tis. ton tejto komodity, čím splnili rozpísanú kvótu predaja na 95 %.

	Pre hospodársky rok 2002-2003 sa predpokladajú osevné plochy obilnín vo výmere 842,3 tis. ha, pričom sa očakáva, že zberové plochy dosiahnu 832,4 tis. ha. Pri priemernej hektárovej úrode 4,29 t. ha-1 možno očakávať produkciu obilnín v objeme 3572,4 tis. ton a celkovú ponuku v objeme 4 385,7 tis. ton. Pri uvedenej ponuke možno očakávať domácu spotrebu obilnín v objeme 3 262,6 tis. ton a vývoz v objeme 510,1 tis. ton. V dôsledku uvedených zmien dosiahnu zásoby obilnín k 30. 6. 2003 objem 564 tis. ton. 

Bilancia obilnín na Slovensku

Tab. č. 1
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad	Prognóza	
		1999-2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	739,5	836,7	849,1	842,3	
zberová plocha	tis. ha	733,1	812,4	847,2	832,4	
hektárová úroda	t. ha-1	3,86	2,71	4,13	4,29	
produkcia	tis. t	2829,4	2201,3	3498,8	3572,4	
počiatočné zásoby	tis. t	607,3	269,2	429,5	813,3	
dovoz	tis. t	42,6	631,0	52,8	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	78,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	3557,3	3042,2	3981,1	4385,7	
domáca spotreba	tis. t	2970,4	2571,9	2855,6	3262,6	
- potravinárska	tis. t	1008,7	954,2	1136,7	1202,6	
- osivárska	tis. t	140,0	157,1	165,5	176,5	
- kŕmna	tis. t	1615,9	1247,7	1372,0	1662,7	
- ostatná	tis. t	205,8	212,9	181,4	220,8	
vývoz	tis. t	317,7	40,8	136,2	510,1	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	0,0	176,0	49,0	
celkové použitie	tis. t	3288,1	2612,7	3167,8	3821,7	
konečné zásoby	tis. t	269,2	429,5	813,3	564,0	
Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – apríl 2002

Bilancie pšenice a jačmeňa

Tab. č. 2
	pšenica	jačmeň	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	
		1999-2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	1999-2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	297,7	406,4	446,5	411,0	248,7	201,3	196,5	230,0	
zberová plocha	tis. ha	295,8	405,2	446,5	408,0	245,9	199,4	196,5	225,0	
hektárová úroda	t. ha-1	4,01	3,10	4,24	4,30	2,94	1,99	3,49	3,80	
produkcia	tis. t	1187,3	1254,3	1894,1	1754,4	723,7	396,7	685,2	855,0	
počiatočné zásoby	tis. t	338,3	112,2	177,2	450,8	152,1	61,4	80,9	157,1	
dovoz	tis. t	9,3	206,1	1,5	0,0	13,2	192,4	30,0	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	25,0	0,0	0,0	0,0	11,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	1559,9	1572,6	2072,8	2205,2	900,0	650,5	796,1	1012,1	
domáca spotreba	tis. t	1366,2	1385,4	1430,0	1475,3	779,0	560,8	623,4	849,3	
- potravinárska	tis. t	575,8	520,1	600,0	600,0	235,0	245,3	280,0	350,0	
- osivárska	tis. t	74,7	95,0	100,0	110,0	38,4	38,2	42,2	41,3	
- kŕmna	tis. t	600,7	621,7	600,0	600,0	467,5	250,0	300,0	448,5	
- ostatná	tis. t	115,0	148,6	130,0	165,3	38,1	27,3	1,2	9,5	
vývoz	tis. t	81,5	10,0	70,0	466,9	59,6	8,8	3,6	25,0	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	0,0	122,0	38,0	0,0	0,0	12,0	11,0	
celkové použitie	tis. t	1447,7	1395,4	1622,0	1980,2	838,6	569,6	639,0	885,3	
konečné zásoby	tis. t	112,2	177,2	450,8	225,0	61,4	80,9	157,1	126,8	
Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – apríl 2002

Bilancia raže a ovsa
Tab. č. 3
	raž	ovos	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	
		1999-2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	1999-2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	30,5	31,7	38,9	31,9	24,0	23,4	18,1	20,0	
zberová plocha	tis. ha	29,8	31,5	38,9	31,6	22,8	20,9	18,1	19,4	
hektárová úroda	t. ha-1	2,33	2,04	3,05	3,10	2,12	1,20	1,96	2,00	
produkcia	tis. t	69,5	64,2	118,6	98,0	48,4	24,9	35,6	38,8	
počiatočné zásoby	tis. t	18,2	10,7	3,6	16,4	12,4	7,2	1,4	7,4	
dovoz	tis. t	7,6	6,3	0,9	0,0	0,1	0,3	0,3	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	95,3	81,2	123,1	114,4	60,9	32,4	37,3	46,2	
domáca spotreba	tis. t	84,6	73,8	96,7	92,4	51,5	30,6	27,9	43,1	
- potravinárska	tis. t	60,3	42,2	61,0	60,1	1,8	0,1	2,7	1,5	
- osivárska	tis. t	5,5	6,0	6,0	6,0	6,2	4,6	4,2	4,2	
- kŕmna	tis. t	15,3	22,2	25,0	25,0	37,9	24,2	20,0	35,5	
- ostatná	tis. t	3,5	3,4	4,7	1,3	5,6	2,0	1,0	1,9	
vývoz	tis. t	0,0	3,8	10,0	7,0	2,2	0,4	2,0	1,5	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	0,0	0,0	0,0					
celkové použitie	tis. t	84,6	77,6	106,7	99,4	53,7	31,0	29,9	44,6	
konečné zásoby	tis. t	10,7	3,6	16,4	15,0	7,2	1,4	7,4	1,6	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP 
Situačná a výhľadová správa – apríl 2002

Bilancia kukurice a ostatných obilnín

Tab. č. 4
	kukurica	ostatné obilniny	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	
		1999-2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	1999-2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	129,5	165,2	137,1	133,4	9,1	8,7	12,0	16,0	
zberová plocha	tis. ha	129,9	145,0	135,2	133,4	8,9	10,4	12,0	15,0	
hektárová úroda	t. ha-1	6,0	3,04	5,36	5,80	2,38	2,00	3,33	3,50	
produkcia	tis. t	779,3	440,4	725,3	773,7	21,2	20,8	40,0	52,5	
počiatočné zásoby	tis. t	76,5	76,4	165,8	176,5	9,8	1,3	0,6	5,1	
dovoz	tis. t	12,4	166,5	20,0	0,0	0,0	0,1	0,1	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	42,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	910,2	683,3	911,1	979,0	31,0	22,2	40,7	57,6	
domáca spotreba	tis. t	659,9	500,1	642,6	762,5	29,5	21,2	35,0	40,0	
- potravinárska	tis. t	135,1	143,0	190,0	190,0	0,7	3,5	3,0	1,0	
- osivárska	tis. t	13,4	12,0	11,1	11,0	1,8	1,6	2,0	4,0	
- kŕmna	tis. t	469,1	314,2	400,0	518,7	25,4	15,4	27,0	35,0	
- ostatná	tis. t	42,0	30,9	41,5	42,8	1,6	0,7	3,0	0,0	
vývoz	tis. t	174,2	17,4	50,0	7,7	0,2	0,4	0,6	2,0	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	0,0	42,0	0,0					
celkové použitie	tis. t	833,8	517,5	734,6	770,2	29,7	21,6	35,6	42,0	
konečné zásoby	tis. t	76,4	165,8	176,5	180,0	1,3	0,6	5,1	15,6	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – apríl 2002

ZELENINA

V roku 2000 sa zelenina pestovala na 45 459 hektároch. Výmera osevných plôch klesla oproti roku 1999 o 1 544 ha (-3,3 %).

Tak ako osevné, i zberové plochy zaznamenali v roku 2000 medziročný pokles, a to    o 3 160 ha (-6,7 %). Takmer pri všetkých druhoch zeleniny klesla v roku 2000 medziročne aj priemerná ha úroda. 

Na zberovej ploche 43 834 ha sa v roku 2000 na Slovensku urodilo 468 838 ton zeleniny, čo je o 216 541 ton (31,6 %) menej ako v roku 1999. Tento pokles produkcie bol zapríčinený dlhotrvajúcim suchom. Najväčší podiel na produkcii má kapusta, a to 21,0%, rajčiny 15,6%, mrkva 10,9%, paprika 7,6%, cibuľa 5,6% a kaleráb 4,8%. Produkcia sledovaných druhov zeleniny v roku 2000 v porovnaní s rokom 1999 klesla, mierne vzrástla len produkcia brokolice, šalátu, šalátových uhoriek a cukrových melónov. 

Výrobné ceny zeleniny vzrástli v roku 2000 oproti roku 1999 pri 16 druhoch              zo sledovaných 27 druhov zeleniny. Pri ostatných druhoch cena klesla.

Z hľadiska zvyšovania produkcie a odbytu zeleniny i na zahraničnom trhu v roku 2001 sa poskytli exportné dotácie pri vývoze mrazenej lahôdkovej kukurice v množstve 1 100 ton vo výške 4 500 Sk/t v termíne vývozu do 31.7.2002, exportné dotácie pri vývoze mrazeného hrášku v množstve 1 500 ton vo výške 4 500 Sk/t v termíne vývozu do 31.7.2002 a exportné dotácie pri vývoze paradajkového pretlaku v množstve 4 500 ton vo výške 3 000 Sk/t v termíne vývozu do 31. 7. 2002.

Zo Slovenska sa najviac zeleniny vyváža do Českej republiky. V roku 2000 sa do ČR vyviezlo 36 488 ton zeleniny za 472 953 tis. Sk. V zahraničnom obchode s ČR sme v roku 2000 dosiahli kladné saldo v množstve 32 814 ton a v hodnote 373 557 tis. Sk. Vývoz zeleniny sa v roku 2000 realizoval v množstve 46 827 ton v hodnote 690 110 tis. Sk. Vo vývoze dominovali hlavne uhorky a rajčiny. 

V zahraničnom obchode so spracovanou zeleninou vykazuje SR pasívne saldo. A aj z toho dôvodu sa pre rok 2003 plánuje prostredníctvom IPA SR s podporou domácich spracovateľov formou exportných dotácií na vybrané druhy zeleniny.

Celková bilancia zeleniny na Slovensku
Tab. č.5
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Predpoklad
	
		1997	1998	1999	2000	2001	
Osevná plocha	ha	40 548	40 516	47 003	45 459	47 000	
Zberová plocha	ha	39 921	42 157	46 902	43 834	47 000	
Hektárová úroda	t.ha-1	14,8	14,1	14,6	10,7	15,0	
Produkcia	t	594 741	593 025	685 379	468 838	705 000	
Dovoz	t	46 917	64 865	65 265	85 482	65 000	
Celková ponuka 	t	641 658	740 577	750 644	554 320	770 000	
Dodávky na trh							
a sprac. priem.	t	52 515	41 777	42 311	49 291	55 000	
Vývoz	t	47 679	41 528	49 955	46 955	50 000	
Spotreba	t	434 812	417 194	414 615	*416 031	448 000	
Straty	t	106 652	240 078	243 763	42 043	217 000	
Celkové použitie	t	641 658	740 577	750 644	554 320	770 000	

* predpoklad
Prameň ŠÚ SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – máj 2001

ZEMIAKY

	V roku 2001 plochy zemiakov v SR poklesli o 12,6% v porovnaní s rokom 2000. Celková produkcia zemiakov sa odhaduje na úrovni 387,3 tisíc ton, t. j. nižšia o 7,5% ako v roku 2000. Z toho produkcia skorých konzumných zemiakov 35 318 ton, ostatných konzumných zemiakov 304 975 ton a sadiva 46 964 ton.
Domáca produkcia je doplňovaná dovozom zemiakov. V hospodárskom roku 2000/2001 sa doviezlo 8 931 ton, z toho sadiva 3 228 ton. Objem dovozu tvoril 2,1% domácej produkcie zemiakov. V hospodárskom roku 2000/2001 sa vyviezlo 6 135 ton.
V roku 2002 predpokladáme celkovú výmeru zemiakov 22 303 ha. Z toho skorých zemiakov 2 800 ha, neskorých konzumných 16 903 ha a množiteľských plôch 2 600 ha. Celkovú produkciu zemiakov vrátane sadiva odhadujeme na úrovni 391 654 tis. ton s priemernou hektárovou úrodou 17,56 t/ha.
	Ponuka zemiakov na trhu v súčasnom období je vyhovujúca, až na vyššie ceny. Priemerná cena výrobcov konzumných zemiakov v 14. týždni (podľa ATIS) bola na úrovni 9,24 Sk/kg. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku je vyššia až o 143,2%. Priemerná cena ostatných konzumných zemiakov z veľkoobchodu v 14. týždni bola 12,47 Sk/kg. Priemerná spotrebiteľská cena konzumných zemiakov v 14. týždni bola 13,45 Sk/kg.
	Od 1. 1. 2002 je v SR v platnosti nový colný sadzobník. V rámci colného sadzobníka sú zavedené kvóty a colné sadzby vyplývajúce z výsledkov záverečného rokovania Uruguajského kola GATT.
	Od 15. februára 2000 platia opatrenia MP SR č. 9397/1999-510 na podporu a organizovanie agrárneho trhu so zemiakmi – trhový poriadok pre zemiaky. Pre hospodársky rok 2001-2002 bola stanovená kvóta 162 tisíc ton konzumných zemiakov a minimálna cena     5 200 Sk/t. Pre hospodársky rok 2002-2003 je vyhlásená kvóta 140 tisíc ton a minimálna cena 5 200 Sk/t. V hospodárskom roku 2001-2002 od 1. 9. do 31. 3. sa zvyšovala o 350 Sk/t mesačne za skladovanie. Minimálna cena platí len pre kvótovanú produkciu konzumných zemiakov, na ktorú je viazaná dotačná podpora. V hospodárskom roku 2001-2002 bola kvóta k 31. 3. 2002 splnená na 93,5%, na skladoch zostalo 2 500 ton zemiakov.

Bilancia konzumných zemiakov v SR podľa hospodárskych rokov

Tab. č. 6
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť 	Výhľad 2001-2002	Prognóza 2002-2003	
		1998-1999	1999–2000	2000-2001			
Zberová plocha	tis.ha	28,8	26,8	27,0	23,6	22,3	
Hektárová úroda 7	t/ha	14,33	14,33	15,47	16,42	17,56	
Produkcia 	tis.t	412,0	384,5	418,8	387,3	391,6	
Dovoz 	tis.t	36,7	62,3	8,9	13,0	10,0	
Z toho sadivo	tis.t	3,2	4,6	3,2	3,0
	3,0	
Celková ponuka 11	tis.t	448,7	446,8	427,7	400,3	401,6	
Spotreba celkom 12	tis.t	448,7	446,8	427,7	400,3	401,6	
z toho 							
  - konzum* : 	tis.t	405,6	386,8	367,6	360,0	360,0	
A/ zušľ. výrobky  15	tis.t	40,0	40,0	40,0	40,0	40,0	
B/ škrobárne 	tis.t	3,0	3,0	3,0	3,0	3,0	
 - sadivo** 	tis.t	30,0	50,4	50,0	35,8	38,0	
 - kŕmne a straty	tis.t	5,3	8,4	4,0	4,0	3,4	
 - vývoz  	tis.t	7,8	1,2	6,1	0,5	0,2	

Prameň: ŠÚ SR vrátane sadiva, spotreba domáceho a dovezeného certifikovaného sadiva
Poznámka: hospodársky rok – ide o obdobie od 1. 6. do 31. 5. nasledujúceho roku
Situačná a výhľadová správa – apríl 2002

CUKOR

	Podľa odhadu úrod poľnohospodárskych plodín k 15. 10. 2001, ŠÚ SR predpokladá v roku 2001 na ploche 30,9 tis. ha produkciu cukrovej repy 1 274,8 tis. ton pri hektárovej úrode 41,26 t/ha. Je to najvyššia hodnota hektárovej úrody za sledované obdobie od roku 1992. 
	Podľa údajov Slovenského cukrovarníckeho spolku (SCS) boli v roku 2001 zberové plochy cukrovej repy 31,0 tis. ha. Produkcia bola v množstve 1 343,5 tis. ton pri hektárovej úrode 43,34 t/ha a cukornatosti 15,34%. Z uvedenej produkcie cukrovej repy sa vyrobilo 172,2 tis. ton cukru (započítaná aj produkcia cukru za január 2002).
	Priemerná spotrebiteľská cena kryštálového cukru dosiahla v apríli roku 2001 maximum 27,14 Sk/kg. V porovnaní s decembrovou cenou v roku 2000, ktorá bola v ten rok najvyššia, je to vzrast o 15,7%.
	V zahraničnom obchode SR s cukrom v roku 2001 dovoz prevýšil vývoz o objem 41 856 ton, saldo predstavuje –583 857 tis. Sk. SR doviezla 71 087 ton cukru v hodnote 909 463 tis. Sk. Tento objem zahŕňa aj 61 043 ton v hodnote 325 606 tis. Sk, cukru dovezeného v režime aktívneho zušľachťovacieho styku. Priemerná cena za kilogram dovezeného cukru bola 12,79 Sk.
	Podľa prvého odhadu spoločnosti F. O. Licht z 24.9.2001 celosvetová produkcia cukru v roku 2001/02 vzrastie na 132 507 tis. ton v hodnote surového cukru, čo predstavuje medziročný nárast o cca 2,3 mil. ton (+1,8).
	Svetové ceny cukru podľa Londýnskej burzy udržiavali priaznivý trend. Od júna roku 2000 priemerné mesačné ceny cukru neklesli pod 230 USD/t, s výnimkou marca 2001. Za obdobie desiatich mesiacov roku 2001 bola priemerná cena 248,41 USD/t (medziročné zvýšenie o cca 30 USD/t). V posledných dvoch mesiacoch roka 2001 nastala zmena a svetové ceny cukru klesli o cca 41 USD/t.
Vzhľadom na špecifiká legislatívy EÚ v oblasti regulácie trhu s cukrom, ktorý je založený na  princípe samofinancovania, je potrebné prispôsobiť našu legislatívu tomuto princípu v čo najkratšom období.

Bilancia cukru v tis. tonách 
Tab. č. 7
	1996	1997	1998	1999	2000	predpoklad 2001	výhľad 2002	
								
Počiatočné zásoby k 1. 1.	126,1	184,0	196,3	111,1	163,5	123,2	147,5	
Výroba cukru	225,0	217,9	153,2	196,0	128,8	172,2	190,0	
Dovoz	18,3	8,3	2,6	13,9	4,6	7,7	8,0	
Iné zdroje 	20,2	7,1	14,9	11,9	12,0	7,2	5,0	
Celková ponuka	389,6	417,3	367,0	332,9	308,9	310,8	350,5	
Tuzemská spotreba	204,6	201,7	200,2	164,8	181,4	134,9	178,0	
z toho: obyvateľstvo	108,1	103,8	109,3	90,0	102,3	67,1	100,0	
potravinársky priemysel	82,7	85,5	81,2	63,0	67,2	56,0	78,0	
 mimo potrav. priem.	13,8	12,4	9,7	11,8	11,9	11,8	-	
Vývoz	1,0	19,3	55,7	4,6	4,3	28,4	30,0	
Celková spotreba	205,6	221	255,9	169,4	185,7	163,3	208,0	
Konečné zásoby k 31. 12.	184	196,3	111,1	163,5	123,2	147,5	142,5	
Prameň: MP SR
Situačná a výhľadová správa – apríl 2002

Bilancia cukru v hospodárskych rokoch v tis. t.
Tab. č. 8
	1996-97	1997-98	1998-99	1999-2000	2000-2001	výhľad	
						2001/2002	
Počiatočné zásoby k 1.10.	14,2	35,4	33,1	19,9	32,1	35,4	
Výroba cukru	226,2	222,4	166,4	179,0	128,8	160,0	
Iné zdroje	8,6	10,0	5,6	4,0	7,2	5,0	
Dovoz spolu	9,0	3,6	10,7	5,7	6,7	6,2	
Zdroje spolu	258,0	271,4	215,8	208,6	174,8	206,6	
Dodávky pre obyv. a výrobu	187,4	190,2	177,6	167,1	127,7	140,0	
Ostatné dodávky	20,2	2,4	1,8	6,0	7,8	8,0	
Vývoz spolu	15,0	45,7	16,5	3,4	3,9	32,0	
Predaj spolu	222,6	238,4	195,9	176,5	139,4	180,0	
Konečné zásoby k 30.9.	35,4	33,1	19,9	32,1	35,4	26,6	
* skutočnosť
Prameň: MP SR
Situačná a výhľadová správa – apríl 2002

HOVÄDZÍ DOBYTOK

	Vyšší predaj jatočného hovädzieho dobytka v I. štvrťroku 2002 (vplyvom oživenia vývozu), ale najmä pokračujúci pokles počtu narodených teliat (ako výsledok dlhodobo klesajúcej natality kráv) spôsobili, že aj pri mierne vyššom počte kráv ako v roku 2001, sa počet HD v SR v I. polroku 2002 znižoval. K 30. 6. 2002 bolo v SR 641,5 tis. ks HD, čo je o 14,3 tis. ks (o 2,2 %) menej ako bolo k 30. 6. 2001, resp. o 3,4 tis. ks (o 0,5 %) menej ako  na začiatku roka 2002.
Za I. polrok 2002 sa v SR predalo 35 615 t ž. hm. Jatočného HD (oproti I. polroku 2001 viac o 1981 t, resp. o 5,9 %), z toho 31 665 t v organizáciách zapísaných v Registri fariem (oproti I. polroku 2001 viac o 6,7 %). 
	Od začiatku roka do konca júna 2002 sa zo SR vyviezlo 4 188 t HD v prepočte           na mäso na kosti, t. j. o 160,2 % viac ako v rovnakom období 2001. V II. štvrťroku 2002 sa vyviezlo o 10,1 % viac dobytka ako v II. štvrťroku 2001, ale o 1 357 t v prepočte na mäso      na kosti menej ako v I. štvrťroku 2002. Vysoký podiel na tomto vývoze má ľahký dobytok    do 300 kg ž. hm.
	Dovoz HD do SR v I. polroku 2002 sa znížil. Oproti I. polroku 2001poklesol o 607 t v prepočte na mäso na kosti (o 65,7 %).
	Vývoj cien jatočného HD a hovädzieho mäsa v I. polroku 2002 ovplyvňovala stanovená minimálna cena jatočných býkov a pretrvávajúci nízky dopyt. V dôsledku toho mali v podstate klesajúci trend.

	V roku  2002 v SR predpokladáme:
- Zvýšenie počtu hovädzieho dobytka na 637,0 tis. ks
- Produkcia jatočného hovädzieho dobytka 71 722 ton  ž. hm. (o 8 309 t, t. j. o 13,1 % viac ako predaj v roku 2001)
- Stagnáciu cien jatočného dobytka a hovädzieho mäsa v III. štvrťroku a mierne zvýšenie   v IV. štvrťroku 2002.
- Zníženie domácej spotreby hovädzieho mäsa na cca 6,5 kg mäsa na kosti v prepočte            na jedného obyvateľa. Spotreba teľacieho mäsa zostane na úrovni 0,1 kg v hodnote na kosti   na 1 obyvateľa.

Bilancia jatočného dobytka v roku 2000, 2001 a prognóza na rok 2002

Tab. č. 9
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	predbežný údaj	prognóza	
Stavy dobytka ( v tis. ks)	646,1	644,9	637,0	
Stavy kráv (v tis. ks)	271,2	272,6	273,0	
Hovädzie mäso na kosti	ton	ton	ton	
Počiatočné zásoby	5 528	2 848,0	2 525,0	
Produkcia	47 950	38 175,0	43 177	
Import  	2 758	1 683,0	304,0	
Zdroje   s p o l u  	56 236	42 706,0	46 006,0	
Export	4 101	3 297,0	6 432,0	
Domáca spotreba 	49 287	36 883,0	34 868,0	
Výdaje  spolu	53 388	40 180,0	41 300,0	
Konečné zásoby	2 848	2 525,0	4 706,0	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – september 2002

JATOČNÉ OŠÍPANÉ

	V roku 2001, vplyvom vyššieho počtu narodených prasiat a nižšieho predaja jatočných ošípaných sa v SR spomalil úbytok počtu ošípaných a v podstate sa stabilizoval počet prasníc. Došlo k ďalšiemu zlepšeniu v ukazovateľoch reprodukcie základného stáda a zvýšila sa aj úžitkovosť prasníc. Začali sa prejavovať tendencie pre zvyšovanie produkcie jatočných ošípaných.
	Situáciu na trhu s ošípanými a bravčovým mäsom v SR v roku 2001 charakterizujú následovné údaje:
-   K 31. 12. 2001 v SR bolo 1 469,4 tis. ks ošípaných, t.j. o 19,0 tis. ks (o 1,3 %) menej ako     k 31.12.2000, z toho 131,0 tis. ks prasníc.
-   Vo výkrme ošípaných na konci roka 2001 bolo 628,3 tis. ks, t.j. o 18,5 tis. (o 2,9 %) menej ako na konci roka 2000.
-   Celková produkcia jatočných ošípaných v roku 2001 bola 225 312 t ž. hm. (oproti roku 2000 menej o 6,5 %), v tom predaj 170 312 ton v ž. hm. (o 5,9 % menej ako v roku 2000).
-   Do SR sa doviezlo 13 828 t ošípaných v prepočte na mäso na kosti, t.j. o 537 t (o 4,0 %) viac ako v roku 2000. Zo SR sa vyviezlo 778 t ošípaných v prepočte na mäso na kosti (v roku 2000 len 20,3 t).
-   Domácu spotrebu bravčového mäsa v roku 2001 odhadujeme na 30,7 kg/obyvateľa            (o 2,4 kg menej ako v roku 2000).

V II. štvrťroku 2002 pokračoval priaznivý vývoj počtu ošípaných, ich úžitkovosti a produkcie. V dôsledku stanovenia minimálnej ceny jatočných ošípaných, pri existujúcej kúpyschopnosti obyvateľstva sa začali prejavovať problémy s odbytom ošípaných a bravčového mäsa. Tieto boli operatívne riešené subvenciami podporujúce spracovanie jatočných ošípaných.

Vývoj trhu s ošípanými a bravčovým mäsom v SR v roku 2002 odhadujeme nasledovne:

- Zvýšenie celkového počtu ošípaných na 1 500 tis. ks (o 2,1 %) a počtu prasníc                     na 133,6  tis. ks (o 0,2 %).
- Produkciu jatočných ošípaných 229 785 t  ž. hm. (oproti roku 2001 vyššia o 2,0 %), v tom predaj 177 535 t ž. hm..
- Dovoz ošípaných a bravčového mäsa v II. polroku 2002 oproti I. polroku 2002 bude nižší cca o 2 900 t v mäse (asi o 42 %) a oproti II. polroku 2001 nižší približne o 59 %.
- Domácu spotrebu bravčového mäsa na kosti cca 30,5 kg/obyvateľa (oproti roku 2001 menej o 0,4 %).

Bilancia jatočných ošípaných v roku 2000, 2001 a prognóza na rok 2002

Tab. č. 10
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	predbežný údaj	prognóza	
Stavy ošípaných ( v tis. ks)	1488,4	1 469,4	1 500	
Stavy prasníc  (v tis. ks)	131,0	131,0	133,6	
Bravčové mäso na kosti	ton	ton 	ton 	
Počiatočné zásoby	5 968	3 878	2 485	
Produkcia	163 603	153 012	156 284	
Import  	13 166	13 738	11 121	
Zdroje   s p o l u  	182 737	170 627	169 890	
Export	20	778	500	
Domáca spotreba 	178 839	167 365	166 650	
Výdaje spolu	178 859	168  143	167 150	
Konečné zásoby	3 878	2 485	2740	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – september 2002

JATOČNÉ OVCE

	Dlhodobá štátna podpora chovu oviec v SR sa v roku 2001 prejavila pozitívnym vývojom počtov oviec a ukazovateľov plodnosti a produkcie jatočných oviec, mlieka i vlny.

-   K 31. 12. 2000 bolo v SR 358,4 tis. ks oviec , z toho 212,6 tis. ks bahníc.
-   Produkcia jatočných oviec 3 409 t ž. hm., ovčieho mlieka 10 548 tis. l , ovčej vlny v pote     990 ton.
-   Predaj jatočných oviec 2 959 ton  ž. hm., z toho 1 224 ton ž. hm. jatočných jahniat ovčieho mlieka 8 790 tis. litrov a  ovčej vlny v pote 628 ton.
-   Export 713,1 t oviec v prepočte na mäso,  376 t ovčích syrov v rámci subvenčného vývozu  (subvencie v čiastke 5,0 mil. Sk) a 1 988 ton ovčej vlny.
-   Import 49,3 ton oviec v prepočte na mäso a  2 452 ton ovčej vlny.

	Vývoj trhu jednotlivých komodít chovu oviec na Slovensku v I. polroku 202 bol diferencovaný. V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa zvýšili počty oviec (o 0,4 %), vzrástol predaj jatočných oviec (o 4,3 %) a ovčieho mlieka (o 8,9 %) avšak výrazle sa znížila produkcia vlny (o 30,6 %) a predaj vlny (o 38,6 %).
	
V roku 2002 v chove oviec za SR, v porovnaní s rokom 2001, predpokladáme:

- Zvýšenie počtu oviec spolu na 362,0 tis. ks (+ 1,0 %) a bahníc na 214,0 tis. ks (+ 0,7 %).
- Produkciu ovčieho mlieka 10 518 tis. l  (+0,4 %), predaj ovčieho mlieka celkom 8 941 tis. l (+1,7 %).
- Produkciu jatočných oviec 3 470 t ž. hm. (+1,8 %), predaj jatočných oviec 3 020 t ž. hm.     (+1,5 %), z toho jatočných jahniat 1 260 t ž. hm. (+2,9 %).
- Produkciu vlny v pote 1 000 ton (+1,0 %) a predaj 630 t ovčej vlny v pote (+ 0,3 %). 
- Vyšší export jatočných oviec o 1,4 % a import oviec o 3,8 % viac ako v roku 2001.
- Oproti roku 2001 nižšiu domácu spotrebu ovčieho mäsa (o 2,3 %), stagnáciu v spotrebe bryndze a vlny.
- Zvýšenie ceny jatočných jahniat, ovčieho mlieka, stagnáciu cien jatočných oviec a ceny vlny.

Bilancia jatočného ovčieho a kozieho mäsa  v roku 2000, 2001 a prognóza                         na rok 2002,2003

Tab. č. 11
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Rok 2003	
 	skutočnosť	odhad	prognóza	prognóza	
 	ton	ton	ton	ton	
	ovce	kozy	ovce	kozy	ovce	kozy	ovce	kozy	
Počiatočné zásoby	75	0	74	0	57	0	57	0	
Produkcia	1 619	356	1 773	358	1 812	357	1 812	357	
Import  	62	0	49	0	50	0	50	0	
Zdroje   s p o l u  	1 756	356	1 896	358	1 919	357	1 919	356	
Export 	737	13	713	1	740	3	740	3	
Spotreba  celkom	945	343	1 126	358	1 100	354	1 100	354	
Konečné zásoby	74	0	57	0	79	0	79	0	
ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, Spotreba - predbežný údaj ŠÚ SR, Prognóza -VÚEPP
Ovce, situačná a výhľadová správa – september 2002, rok 2003 - odhad MP SR
Kozy, situačná a výhľadová správa – máj 2002, rok 2003 - odhad MP SR

Bilancia ovčej vlny v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002
Tab. č. 12
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	skutočnosť	prognóza	
Stavy oviec ( v tis. ks)	348	358,4	362,0	
Stavy bahníc ( v tis. ks)	211,6	212,6	214,0	
 	tony	tony	tony	
Počiatočné zásoby	500	500	400	
Domáca produkcia 	930	990	1 000	
Import  	1808	2 452	1 900	
Zdroje   s p o l u  	3238	3 942	3 300	
Export  spolu	773	1 988	1 400	
Domáca spotreba (odhad)	1965	1 554	1 500	
Výdaje spolu	2738	3 542	2 900	
Konečné zásoby	500	400	400	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 – VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – september 2002

KRAVSKÉ MLIEKO

V I. štvrťroku 2002 v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka sa priemerný počet dojníc stabilizoval. Stavy klesli len o 0,1 tis. ks, t. j. o 0,04 % na 239,6 tis. ks. V I. štvrťroku 2001 oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka priemerný počet dojníc klesol o 10,8 tis. ks (4,31 %).
	Priemerná denná dojnosť na dojnicu vzrástla v I. štvrťroku 2002 oproti I. štvrťroku 2001 o 0,56 l na 12,50 l, čo je nárast o 4,76 %.
	V medziročnom porovnaní I. štvrťrokov výroba kravského mlieka v roku 2002 oproti predchádzajúcemu roku vzrástla na 269,7 mil. l, čo je nárast o 12,1 mil. l, t. j. o 4,7 %.
	V porovnaní I. štvrťrokov vzrástlo percento tržnosti z 86,48 % v roku 2000 na 87,21 % v tom istom období roku 2001, čo je v porovnaní s I. štvrťrokom 2001 nárast o 0,94 bodu.
	V I. štvrťroku 2002 sa nakúpilo v spracovateľskom priemysle 231,388 tis. t surového kravského mlieka. Nákup surového kravského mlieka v sledovanom období zaradeného        do Q. + I. triedy predstavuje 97,69 %. Podiel neštandardného mlieka je 2,31 %.
	Produkcia mliečnych výrobkov v medziročnom porovnaní I. štvrťrokov najviac vzrástla pri kyslomliečnych výrobkoch o 23,01 % na 15 233 t, pri smotanách o 11,88 % na 5 188 t a pri prírodných syroch o 9,55 % na 7 695 t.
	Vývoj zahraničného obchodu v prepočte na mlieko v I. štvrťroku 2002 oproti I. štvrťroku 2001 bol priaznivý. V I. štvrťroku 2002 oproti porovnateľnému obdobiu minulého roka sa pozitívne saldo v objemovom vyjadrení zvýšilo o 1 985 tis. l, na 21 506 tis. l, čo je nárast o 10,17 %.
Cena nakúpeného surového kravského mlieka v I. štvrťroku 2002 oproti I. štvrťroku 2001 vzrástla z 8,58 Sk/kg na 9,41 Sk/kg, t. j. o 0,83 Sk/kg, čo je nárast o 9,64 %.
 Spotrebiteľské ceny za sledované obdobie vzrástli v indexovom vyjadrení od 102,23 do 107,99.
Obchodný výkon bol v I. štvrťroku 2002 pri Eidamskej tehle 23,45 %, pri masle čerstvom 15,18 % a pri mlieku polotučnom 5,38%.

Vývoj trhu s mliekom v SR v roku 2002 odhadujeme nasledovne:

- Zvýšenie produkcie mlieka a úžitkovosti kráv na 4 900 litrov.
- Predaj mlieka na spracovanie v množstve 1 050 000 t.
- Prebytok mlieka riešený exportom 265 000 t. 
- Poklesom zahraničných cien sušeného mlieka a masla.

Bilancia kravského mlieka v roku 2000, 2001 odhad na rok 2002 a prognóza na rok 2003

Tab. č. 13
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Rok 2003	
 	skutočnosť	skutočnosť	odhad	prognóza	
Priem. stavy dojníc (v tis. ks)	246,1	239,3	236,0	233,0	
Ročná úžitkovosť (v litroch) 	4 466,8	4 793,1	4 900,0	5 140,0	
 	ton	ton	ton	ton	
Počiatočné zásoby	13 905	20 600	21 115	20 600	
Nákup mlieka spracovateľmi  	929 877	980 565	1 050 000	1 100 000	
Import  mlieka  	92 494	92 906	93 000	94 000	
Zdroje   s p o l u  	1 036 276	1 094 071	1 164 115	1 214 600	
Export mlieka  spolu	227 321	247 406	265 000	284 000	
Domáca spotreba 	788 355	825 550	878 515	910 000	
Konečné zásoby	20 600	21 115	20 600	20 600	
K v ó t a 	930,0	950,0	1 000,0	1 200,0	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, IPA SR
Situačná a výhľadová správa – máj 2002

HYDINOVÉ MÄSO A VAJCIA

	Na základe výsledkov živočíšnej výroby (ŠÚ SR) možno konštatovať, že v roku 2001 vzrástol priemerný počet hydiny spolu na Slovensku oproti predchádzajúcemu roku o 4,0 %                 a priemerný počet sliepok o 2,3 %.
	V roku 2001 celková produkcia v živom, vrátane odhadovaného samozásobenia        (17 tis. ton) dosiahla 120,6 tis. ton, t. j. vzrástla o 9,1 tis. ton (o 8,2 %).
	Výroba hydinového  mäsa v roku 2001 dosiahla  91,6 tis. ton, z toho bez samozásobenia (spracované v hydinárskych závodoch) 80,4 tis. ton.
	Predaj jatočnej hydiny do spracovateľských závodov z prvovýroby dosiahol v roku 2001 množstvo 103,6 tis. ton
	Tendencia poklesu produkcie slepačích vajec sa zastavila. Za hodnotené obdobie dosiahla celková výroba 1 158,2 mil. kusov, čo je viac o 5,8 % ako v roku 2000 a to                v dôsledku vzrastu priemernej znášky na sliepku o 3,2 %.
	Celková ponuka hydinového mäsa (vrátane výrobkov) vzrástla o 11,6 % a spotreba hydinového mäsa o 7,6 %. Na základe týchto údajov sa predpokladá vzrast spotreby hydinového mäsa na obyvateľa a rok zo 17,1 kg v roku 2000 na 18,4 kg v roku 2001. Spotreba vajec sa predpokladá na úrovni predchádzajúceho roka, t. j. 211 kusov na obyvateľa a rok.
	V zahraničnom obchode s hydinou a vajcami sa tak ako v predchádzajúcom roku         i v roku 2001 dosiahla záporná bilancia. Najväčší podiel 51,7 % na celkovom negatívnom salde dosiahla živá hydina (brojlerové jednodňové kurčatá). Hydinové mäso predstavuje          z celkového objemu 44,2 % (-326,4 mil. Sk) a vaječné hmoty 6,4 % (-47,4 mil. Sk).

Na základe doterajšieho vývoja produkcie jatočnej hydiny sa predpokladá v roku 2002: 
	
- Vzrast celkovej produkcie jatočnej hydiny v živom na 122,4 tis. ton, t. j. o 1,5 %, najmä kurčiat a vzrast produkcie vajec na 1 230 mil. kusov, t. j. o 6,2%. 

Bilancia výroby a spotreby hydinového mäsa (vrátane výrobkov) v roku 2000, 2001 a odhad na rok 2002

Tab. č. 14
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	skutočnosť	odhad	
 	ton	ton	ton	
Počiatočné zásoby	4 145	3 212	4 946	
Produkcia	84 710	91 632	93 050	
Import  	8 780	14 148	12 000	
Zdroje   s p o l u  	97 635	108 992	109 996	
Export  spolu	1 958	4 539	5 000	
Domáca spotreba 	92 465	*99 507	100 504	
Konečné zásoby	3 212	4 946	4 492	
* odhad
Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, MP SR
Situačná a výhľadová správa – február 2002

Bilancia výroby a použitia konzumných vajec v škrupine (vrátane výrobkov)           v roku 2000, 2001 a odhad na rok 2002
Tab. č. 15
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	skutočnosť	odhad	
 	tis. ks	tis. ks	tis. ks	
Počiatočné zásoby	15 023	10 000	11 198	
Produkcia	1 066 508	1 095 597	1 158 745	
Import  	92 162	72 980	55 000	
Zdroje   s p o l u  	1 173 693	1 178 577	1 224 943	
Export 	16 422	26 979	30 000	
Spotreba  celkom	1 132 248	1 140 400	1 167 709	
Konečné zásoby	10 000	11 198	27 234	
Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, MP SR
Situačná a výhľadová správa – február 2002