Zasadnutie Európskej rady v Bruseli 18. - 19. júna 2009

Európska rada (ER) zasadala v Bruseli 18. – 19. júna 2009. Delegáciu SR viedol dňa 18. 6. 2009 predseda vlády Robert Fico a dňa 19. 6. 2009 minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák. 

Rokovanie ER bolo venované trom hlavným témam: inštitucionálnym záležitostiam, hospodárskej, finančnej a sociálnej situácii a zmene klímy. ER rokovala aj o nelegálnej migrácii a vonkajších vzťahoch. Výstupom z rokovania sú závery ER. ER prijala aj texty právnych záruk pre Írsko, prechodné opatrenia k zloženiu a počtu poslancov Európskeho parlamentu a štyri vyhlásenia v rámci vonkajších vzťahov.  

Z pohľadu SR bola na rokovaniach ER dôležitá otázka dosiahnutia dohody k írskym zárukám a nominácii predsedu novej Komisie, doriešenie problematiky finančného dohľadu v rámci boja proti kríze a získanie dohody k princípom financovania boja proti zmene klímy v rozvojových krajinách v rámci prípravy na Kodanskú konferenciu.

SR tiež uvítala, že ER vyzvala Európsku komisiu, aby vypracovala stratégiu EÚ pre podunajský región, a aby predložila návrh opatrení na riešenie aktuálnej situácie na trhu s mliekom.  

Na úvod summitu sa uskutočnilo tradičné stretnutie s predsedom Európskeho parlamentu (EP) H.- G. Pötteringom. Keďže sa končí funkčné obdobie EP, predsedníctvo, predseda Komisie a predseda euroskupiny poďakovali predsedovi EP za veľmi dobrú spoluprácu počas ostatného dva a pol roka, za jeho príspevok k formovaniu EP a rozvoju medziparlamentnej spolupráce s národnými parlamentmi v rámci EÚ, ako aj s parlamentmi tretích krajín. 

Inštitucionálne záležitosti

Cieľom Európskej rady bolo dospieť k dohode o textoch právnych garancií pre Írsko, ktoré boli Írsku prisľúbené na decembrovom zasadnutí ER v roku 2008. Dohode, ktorú sa nakoniec podarilo dosiahnuť na druhý deň rokovania ER, predchádzalo množstvo bilaterálnych rokovaní, a to aj počas samotného rokovania ER, najmä medzi Írskom a Veľkou Britániou.  

Finálny súhlas ER s textom írskych záruk prijateľným pre Írsko aj pre všetky členské krajiny sa stal dobrou správou pre celú Európu a je predpokladom úspešného zavŕšenia ratifikačného procesu Lisabonskej zmluvy. Je to dôležitý krok k zefektívneniu rozšírenej Európskej únie a inštitucionálnej stabilite v EÚ. Dáva predpoklad, že bude možné ukončiť ratifikačný proces do konca tohto roka. 

Text írskych záruk je objasňujúci text, ktorý nemení Lisabonskú zmluvu a nebude viesť k opätovnému otvoreniu ratifikácie Zmluvy. Záruky sa týkajú sociálnych záležitostí, daní a neutrality Írska. Vzťahujú sa na Írsko, ale v prípade daní aj na všetky členské krajiny. Rozhodnutie Európskej rady je plne v súlade s Lisabonskou zmluvou a je právne záväzné. Účinnosť nadobudne dňom nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy. 

Írske záruky vstúpia do platnosti spolu s prístupovou zmluvou 28. členskej krajiny EÚ vo forme protokolu, ktorý sa pripojí k Zmluve o EÚ a Zmluve o fungovaní EÚ. 

Text írskych záruk pozostáva z dvoch príloh záverov ER: Príloha 1 obsahuje Rozhodnutie hláv štátov alebo predsedov vlád 27 členských krajín EÚ, ktorí sa zišli na zasadnutí Európskej rady, o obavách írskeho ľudu týkajúcich sa Lisabonskej zmluvy. V rámci tejto prílohy sú zakotvené právo na život, rodinu a vzdelanie, zdaňovanie a bezpečnosť a obrana. Príloha 2 obsahuje Slávnostné vyhlásenie o právach pracovníkov, sociálnej politike a iných otázkach. 

ER vzala na vedomie aj národné vyhlásenie Írska, ktoré sa pripojí k írskej ratifikačnej listine Lisabonskej zmluvy (príloha 3). 
K úplnému zavŕšeniu ratifikačného procesu Lisabonskej zmluvy chýba okrem úspešného referenda v Írsku ešte podpis českého a poľského prezidenta, ako aj rešpektovanie rozhodnutia nemeckého ústavného súdu.  
Nemenej dôležitým pozitívom Európskej rady bola silná a jednomyseľná podpora členských štátov opakovanej kandidatúre José Manuela Barrosa na post predsedu Európskej komisie na roky 2009 - 2014. Dosiahnutie silnej dohody vyznelo ako stabilizujúci prvok v aktuálnej inštitucionálnej situácii v EÚ. Je predpoklad, že J. M. Barroso získa podporu aj v novom Európskom parlamente. Úlohou predsedníckej krajiny bude viesť rokovania s EP v tomto smere.   

ER prijala aj opatrenia týkajúce sa zloženia a počtu poslancov Európskeho parlamentu. Opatrenia tvoria prílohu 4 záverov ER a týkajú sa zvýšenia počtu poslancov EP o 18 miest.  

Hospodárska, finančná a sociálna situácia

Za účasti prezidenta Európskej centrálnej banky (ECB) J. C. Tricheta prerokovala Európska rada aktuálny stav riešenia krízy z hľadiska hospodárskej, finančnej a sociálnej situácie, ako aj z hľadiska obnovovania dôvery. Rada sa zhodla na tom, že podľa aktuálnych hodnotení implementácie Európskeho plánu obnovy sa doteraz prijaté opatrenia na boj proti hospodárskej kríze ukázali ako účinné, pomohli minimalizovať dopady krízy a očakáva sa, že prispejú k obnoveniu stability v rámci EÚ. Preto Rada nebude v tomto období prijímať žiadne ďalšie opatrenia. 

EÚ bola de facto iniciátorom odštartovania procesu obnovy ekonomiky na globálnej úrovni. V rámci EÚ bolo celkovo na zníženie dôsledkov krízy vynaložených 5 % HDP a o. i. sa zdvojnásobila výška prostriedkov na poskytovanie makrofinančnej pomoci členským krajinám pri ich ťažkostiach s platobnou bilanciou. Potrebné opatrenia prijali aj jednotlivé členské krajiny na svojej národnej úrovni. 

V rámci diskusie k riešeniu krízy sa ER zhodla na potrebe vytvoriť tzv. pokrízovú stratégiu (exit strategy), ktorá by mala pomôcť EÚ vrátiť sa k zdravým verejným financiám (rešpektovanie Paktu stability a rastu). SR uvítala a podporila kroky českého predsedníctva smerujúce k principiálnemu potvrdeniu nevyhnutnosti dodržiavania pravidiel vnútorného trhu, poskytovania štátnej pomoci a nediskriminácie. Explicitne odmietla protekcionizmus ako formu odpovede na súčasnú krízu.

ER dosiahla výrazný pokrok v otázke finančného dohľadu v kontexte záverov Správy skupiny de Larosière. V tejto súvislosti prijala ER rozhodnutie o vytvorení dvoch nových orgánov -  Európskeho výboru pre systémové riziká (dohľad na makroúrovni) a Európskeho systému orgánov pre finančný dohľad (dohľad na mikroúrovni). Na jeseň tohto roku predloží Európska komisia príslušné legislatívne návrhy na doriešenie reformy finančných trhov v rámci EÚ. 

SR považuje vytvorenie nových štruktúr v oblasti dohľadu za proces, ktorého vnútorná logika vychádza a nadväzuje na dosiahnutý stupeň integrácie finančných trhov v EÚ. Na druhej strane SR osobitne citlivo vníma otázky súvisiace s dodržovaním princípov subsidiarity, pokiaľ ide o zodpovednosť národných orgánov dohľadu a právne záväzné kompetencie nových európskych orgánov dohľadu (najmä súvisiace otázky dopadu ich štruktúry a rozhodnutí na finančnú stabilitu jednotlivých členských krajín, a s tým úzko súvisiace otázky fiškálnej zodpovednosti členských štátov). Prijaté závery v tejto oblasti sú plne v súlade s pozíciou SR. 

Koordinovaná stratégia na úrovni EÚ (najmä štátne záruky a rekapitalizačné operácie) prispela k tomu, že sa finančný sektor nezrútil, a zohrala taktiež nemalú úlohu pri ochrane záujmov vkladateľov. Podporou toku úverov do reálnej ekonomiky sa pomohlo chrániť pracovné miesta. Napriek tomu, že koordinovaná stratégia EÚ účinne pôsobí na stabilizáciu finančných trhov, operačné prostredie finančných inštitúcií ostáva zložité, a toky úverov sú stále obmedzené. Vlády preto musia byť pripravené prijať ďalšie opatrenia, ktoré sa môžu ukázať ako potrebné na rekapitalizáciu alebo očistenie súvah. Záťažové testy (stress tests), ktoré sa vykonávajú v celej EÚ, pomôžu lepšie posúdiť odolnosť finančného systému, prispejú k zvýšeniu dôvery finančných trhov a uľahčia koordinované politické opatrenia na úrovni EÚ. Všetky kroky musia byť v súlade so zásadami jednotného trhu, musia zabezpečovať rovnaké podmienky a zahŕňať dôveryhodnú stratégiu ukončenia angažovania štátu.   

Na Európskej rade sa dosiahol pokrok pri zlepšovaní regulačného rámca trhu, a to najmä vďaka dohode k smernici o kapitálových požiadavkách, nariadení o ratingových agentúrach a smernici nazvanej Solventnosť II. Európska rada vyzvala na ďalšie napredovanie pri regulácii finančných trhov, najmä pokiaľ ide o reguláciu alternatívnych investičných fondov, úlohu a povinnosti depozitárov a transparentnosť a stabilitu trhov s derivátmi.  

V sociálnej oblasti bol potvrdený záujem na potrebe podpory zamestnanosti v súlade s odporúčaniami neformálneho summitu v Prahe (7. 5. 2009). Ako priority boli stanovené: udržanie zamestnanosti a tvorba nových pracovných miest; zvyšovanie kvalifikácie a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, posilnenie sociálnej kohézie a ochrana najzraniteľnejších skupín obyvateľstva.    

Oznámenie Európskej komisie k zamestnanosti, ktoré bolo podkladom pre rokovanie ER,  obsahuje o. i. návrh krokov na zlepšenie v oblasti krátkodobého zamestnania či pomoc pri hľadaní zamestnania s dôrazom na riešenie situácie mladých ľudí. V roku 2010 sa na komunitárnej úrovni predpokladajú výdavky na praktické odborné vzdelávanie vo výške 5 mil. Eur. V období 2009 – 2010 by malo byť pre Európsky sociálny fond vyčlenených 19 miliárd Eur.

ER však nedosiahla dohodu o návrhu textu záverov na lepšie využívanie Európskeho sociálneho fondu formou zníženého kofinancovania zo strany členských štátov. Tento návrh Komisie vyplývajúci z jej oznámenia podporovalo aj Slovensko. Niektoré ďalšie členské krajiny žiadali zníženie kofinancovania aj v ďalších štrukturálnych fondoch. Zásadne proti týmto návrhom vystupovalo Nemecko. Dá sa preto očakávať, že o tejto záležitosti sa bude ďalej rokovať na základe konkrétnych legislatívnych návrhov, ktoré predloží Komisia.   

Na základe záverov Európskej rady sa bude Európska komisia zaoberať aj aktuálnym stavom na trhu s mliekom a v krátkom čase predloží návrhy na možné opatrenia v tejto záležitosti. Táto otázka je citlivá pre niekoľko členských krajín. Počas rokovania ER túto tému iniciovalo Nemecko, ktoré bolo podporené aj Slovenskom.  

Zmena klímy a trvalo udržateľný rozvoj

Európska rada sa zhodla na princípoch financovania boja proti zmene klímy v rozvojových krajinách. Schválené zásady finančného prispievania – schopnosť platiť a zodpovednosť za emisie – podporovalo aj Slovensko. 

V rámci prípravy EÚ na konferenciu o zmene klímy, ktorá sa uskutoční v decembri 2009 v Kodani, pripraví švédske predsedníctvo v spolupráci s Komisiou pracovný program, ktorý by mal zabezpečiť dostatočnú internú koordináciu v EÚ, ako aj prijatie potrebných rozhodnutí. Jednotlivé návrhy vrátane návrhu interného redistribučného kľúča a pozícií EÚ na Kodanskú konferenciu predloží Komisia na októbrové zasadnutie ER, kde sa bude očakávať ich prijatie. 

V tejto súvislosti uviedlo Švédsko ako predsedníctvo, ktoré povedie EÚ na klimatickej konferencii, že prípadná nedostatočná aktivita EÚ v oblasti zmeny klímy bude mať negatívny dopad na budúce generácie. V období rokov 1970 – 2004 sa emisie zvýšili o 70 %  a neexistuje nijaký náznak ich znižovania. Nie je možné akceptovať, aby sa v kontexte hospodárskej a finančnej krízy poľavilo v boji so zmenou klímy. Boj proti kríze, snaha o hospodársky rast a boj proti zmene klímy je možné realizovať spoločne. K dosiahnutiu cieľa však musia prispieť všetky krajiny. EÚ je globálnym lídrom so silnou pozíciou, ale je dôležité, aby aj ostatné priemyselné krajiny vyvinuli porovnateľné úsilie na redukciu najmenej 20 % emisií do roku 2020 (v porovnaní s rokom 1990). Predsedníctvo bude presadzovať urýchlenie práce na všetkých fórach a zaradenie problematiky zmeny klímy aj do agendy všetkých summitov s tretími krajinami. 

V nadväznosti na tematiku boja proti zmene klímy ER vyzvala Radu, aby preskúmala správu Komisie o pokroku pri vykonávaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja a definovala potrebné opatrenia. 

ER požiadala Komisiu o urýchlenú prácu na stratégii pre oblasť Baltského mora tak, aby mohla byť prijatá na stretnutí ER v októbri. V tejto súvislosti vyzvala ER Komisiu, aby do konca roku 2010 predložila návrh stratégie EÚ pre podunajskú oblasť.

ER pripomenula, že bezpečnosť dodávok energie zostáva jej prioritou. Rada a Komisia budú aj naďalej monitorovať situáciu a podľa potreby budú informovať ER. V tejto súvislosti ER uvítala dohodu Rady o revidovanej smernici o zásobách ropy a vyzvala Komisiu na urýchlené predloženie smernice o bezpečnosti dodávok plynu. ER nadviaže na diskusiu k tejto téme na októbrovom zasadnutí a zhodnotí pokrok dosiahnutý v oblasti energetických infraštruktúr a prepojení, ako aj krízových mechanizmov.  
   
Nelegálna migrácia

Európska rada sa na podnet niektorých členských krajín zaoberala aj problematikou nelegálnej migrácie v súvislosti s bojom proti nej na južnej námornej hranici EÚ. 

ER sa zhodla na potrebe ráznej reakcie založenej na princípoch rozhodnosti, solidarity a zdieľanej zodpovednosti. ER tiež vyzvala na koordináciu dobrovoľných opatrení na interné prerozdelenie osôb pod medzinárodnou ochranou nachádzajúcich sa v členských štátoch EÚ vystavených osobitným a neprimeraným tlakom. 

V záujme riešenia situácie by mal byť urýchlene zriadený Európsky podporný úrad pre azyl a posilnená činnosť agentúry EÚ na ochranu vonkajších hraníc FRONTEX. Je nutné posilniť aj spoluprácu s hlavnými krajinami pôvodu a tranzitu a zvýšiť účinnosť readmisných dohôd EÚ.   

ER bude o tejto záležitosti diskutovať na svojom nasledujúcom zasadnutí na základe návrhov Komisie na riešenie situácie. 

Vonkajšie vzťahy

V rámci vonkajších vzťahov Európska rada prijala štyri vyhlásenia: o Pakistane a Afganistane v súvislosti s bojom proti terorizmu a ich vnútropolitickou situáciou (príloha 5), o Barme/Mjanmarsku v súvislosti s väznením demokratickej líderky Aung San Suu Kyiovej (príloha 6), o KĽDR v nadväznosti na jej najnovšie jadrové skúšky a vypustenie balistických rakiet (príloha 7) a o Iráne v súvislosti s prezidentskými voľbami v krajine (príloha 8). 

Okrem toho sa závery ER zmienili o iniciatíve Východného partnerstva v súvislosti so summitom zo 7. mája 2009 v Prahe a opätovne potvrdili strategický význam transatlantických vzťahov v nadväznosti na neformálny summit s USA z 5. apríla 2009. 

ER tiež potvrdila závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 15. 6. 2009 k mierovému procesu na Blízkom východe.