INFORMÁCIA O VYHODNOTENÍ PLNENIA OPATRENÍ NA ZAMEDZENIE NÁRASTU  DLHOV k 31. 5. 2002

K stavu záväzkov zdravotníckych zariadení s dôrazom na záväzky voči dodávateľom energií, Sociálnej poisťovni, Národnému úradu práce a dodávateľom liekov a zdravotníckych pomôcok a návrhu na ich riešenie prijala vláda SR svojím uznesením č. 502 zo dňa 6. júna 2001 celý rad opatrení a v zmysle bodu D.8. tohto uznesenia uložila  ministrovi zdravotníctva predkladať štvrťročne  na rokovanie vlády vyhodnotenie plnenia opatrení na zamedzenie nárastu dlhov. Na základe úlohy vyplývajúcej z tohto uznesenia vlády sa predkladá spracovaný materiál ako informácia na rokovanie vlády SR. 

1.	   Stav finančného hospodárenia zdravotných poisťovní k 31.5.2002

1.2.   Prehľad príjmov a výdavkov ZP k 31. 5. 2002

Celkové príjmy zdravotných poisťovní za prvých 5 mesiacov r. 2002  boli vo výške 22,765 mld. Sk. Prevažnou mierou sa na tom podieľajú príjmy z poistného, ktoré predstavujú  14,944 mld. Sk. 
Na základe uznesenia vlády SR č. 502 zo 6. júna 2001 a nadväzne uzn. vlády SR č. 1132 z 28. novembra 2001 bolo zdravotným poisťovniam poskytnuté mimorozpočtové zdroje na oddĺženie za lieky vydané na recepty  a ŠZM vo výške   710,44 mil. Sk. Okrem toho zdravotné poisťovne vykonali zo zdravotníckymi zariadeniami, ktorým boli poskytnuté mimorozpočtové prostriedky zápočty, čo v konečnom dôsledku sa tiež prejavilo v príjmoch zdravotných poisťovní. Zdravotné poisťovne vykazujú k 31.5.2002 mimorozpočtové zdroje vo výške 1 028 mil. Sk.
Celkové výdavky k 31.5. 2002 predstavovali  čiastku 22,466 mld. Sk z toho výdavky na zdrav. starostlivosť  hradenú zo základného fondu predstavujú 21,403 mld. Sk, z rezervného 0,021 mld. Sk a z účelového fondu 0,395 mld. Sk.
Z výdavkov zo základného fondu najväčšiu položku predstavovali výdavky na zdravotnú starostlivosť 20,003 mld. Sk. Z toho výdavky na ústavnú starostlivosť tvoria 7,379 mld. Sk a výdavky na lieky a zdrav. pomôcky sú vo výške 8,498 mld. Sk. 
Prehľad vývoja príjmov a výdavkov v zdravotných poisťovniach k 31.5.2002 po jednotlivých mesiacoch je uvedený v tab. č. 1

Prehľad o vývoji príjmov a výdavkov ZP po mesiacoch – stav k 31.5.2002 (v tis. Sk)
																							    Tab. č. 1
Položka	I/2002	II/2002	III/2002	IV/2002	V/2002	od začiatku roka	
Stav na bank. útčte na začiatku obdobia	2 676 296	2 536 904	2 768 890	2 530 125	2 588 336	2 676 296	
Príjmy celkom, z toho:	4 962 820	4 537 654	4 125 646	4 473 478	4 665 831	22 765 429	
   výber poistného	3 043 615	2 893 267	2 914 756	2 921 384	3 170 731	14 943 753	
   príspevky zo štátneho rozpočtu 	9 161	12 503	2 198	532	1 386	25 780	
   mimorozpočtové zdroje - výnosy z privatizácie	839 541	88 052	50 499	44 703	5 547	1 028 342	
   výsledok prerozdelenia (+/-)	1 028 700	1 516 408	1 127 543	1 486 908	1 449 051	6 608 610	
   návratná fin. výpomoc zo ŠR	0	0	0	0	0	0	
   pôžičky a úvery	0	0	0	0	0	0	
   iné príjmy	41 803	27 424	30 650	19 951	39 116	158 944	
Výdavky celkom, v tom:	5 102 212	4 305 668	4 364 411	4 415 267	4 278 422	22 465 980	
Základný fond, v tom:	4 898 603	4 101 588	4 190 710	4 125 443	4 086 297	21 402 641	
   - úhrady za zdravotnú starostlivosť, v tom	4 559 379	3 616 441	3 749 119	3 874 753	4 202 904	20 002 596	
lieky	2 066 561	1 407 546	1 523 920	1 508 247	1 457 085	7 963 359	
zdravotnícke pomôcky 	138 092	93 329	99 020	99 828	104 117	534 386	
ústavné ZZ (NsP a nemocnice)	1 521 529	1 386 981	1 281 233	1 422 155	1 767 185	7 379 083	
samostatné polikliniky	109 395	98 668	110 463	103 432	134 325	556 283	
PAS	441 030	407 020	441 419	453 899	443 672	2 187 040	
ŠAS	181 775	151 385	186 528	190 643	179 198	889 529	
SVLZ	25 578	24 976	29 597	28 946	31 150	140 247	
Ostatná ZS:	75 419	46 536	76 939	67 603	86 172	352 669	
Rezervný fond	21 767	5	6	6	7	21 791	
Účelový fond	18 216	78 946	55 920	174 404	67 145	394 631	
(Zdroj: Všetky ZP: Prehľad o vývoji príjmov a výdavkov za mesiace január až máj 2002) 			

Prehľad o vývoji príjmov a výdavkov podľa jednotlivých ZP v roku 2001 je v prílohe v tabuľke č. 2, 3. 

1.2.   Prehľad záväzkov a pohľadávok ZP k 31. 5.2002

										Tab. č. 4
 	K 31.12.2001	K 31.5.2002	Nárast/pokles	
Záväzky celkom 	17 787 209	17 985 635	198 426	
v tom: 	 	 		
za lieky (Rp) a zdrav. pomôcky a potreby	6 620 466	6 534 701	-85 765	
výkony zdrav. starostlivosti	3 997 215	3 253 030	-744 185	
Voči osobitnému účtu 	1 913 641	2 218 641	305 000	
Ostatné	5 255 887	5 979 263	723 376	
z toho: 	 	 		
návratná fin. výpomoc zo ŠR	3 391 217	3 391 217	0	
Ostatné záväzky (pôžičky, úvery)	567 985	712 789	144 804	

								Tab. č. 5 v tis.Sk
 	K 31.12.2001	K 31.5.2002	Nárast/pokles	
Pohľadávky celkom 	26 145 723	28 306 824	2 161 101	
z toho: 	 	 	 	
na poistnom	11 045 823	11 506 411	460 588	
poskytnuté nevyúčtované preddavky	4 035 944	4 942 501	906 557	
Voči osobit. účtu	2 351 119	2 685 054	333 935	
pohľadávky na sankciách a regresoch	8 443 966	8 899 646	455 680	
Ostatné	268 871	273 212	4 341	

* Zdroj: Výkaz " Prehľad o vývoji a príjmov a výdavkov ZP za I- XII/2001 a za I-V/2002."	
										
Celkové záväzky zdravotných poisťovní (bez DP Perspektíva 1,9 mld. Sk) predstavujú k 31. 5.2002 čiastku 17,986 mld. Sk. 
Od konca minulého roku je tu len mierny nárast 0,198 mld. Sk. Je to dôsledok mimorozpočtových zdrojov, ktoré boli poskytnuté na jednej strane zdravotným poisťovniam za lieky a ŠZM (pokles záväzkov o 0, 085mld. Sk) a na druhej strane zdravotníckym zariadeniam, ktoré následne vykonali zápočty so zdravotnými poisťovňami. Tým sa znížili záväzky zdravotných poisťovní za výkony zdravotnej starostlivosti (pokles o 0,744 mld. Sk).( tab. č. 4). 
	Záväzky po lehote splatnosti (dlhy) dosiahli k 31.5.2002 výšku 6,843 mld. Sk, z toho zdravotné poisťovne vykázali záväzky po lehote splatnosti voči štátnym zdravotníckym zariadeniam v čiastke 1,995 mld. Sk a voči lekárňam za lieky (Rp) a ZM v sume 5,038 mld. Sk. Podrobnejší prehľad záväzkov po lehote splatnosti za zdravotné poisťovne podľa jednotlivých druhov, rozčlenených na istinu a penále podľa stavu k 31.5. 2002 je uvedený v prílohe ( tab. č. 6) . 
Aktuálny stav záväzkov za zdravotné poisťovne celkom za lieky (Rp) a zdravotnícke pomôcky k 31. 5. 2002 tak ako ich vykazujú ZP v jednotlivých mesiacoch v roku 2001 a v r. 2002 je uvedený v prílohe tab. č.7 .
Podľa aktuálneho stavu predstavujú dlhy zdravotných poisťovní za lieky (Rp) a ZP čiastku 5,034 mld. Sk. Z prehľadu vyplýva, že po oddĺžení vykonanom z mimorozpočtových zdrojov  v 1. štvrťroku 2002, vykazujú zdravotné poisťovne dlhy až od septembra 2001 .
Pohľadávky ZP k 31. 5.2002 dosiahli výšku 28,307 mld. Sk, čo je nárast od konca min. roku o 2,161 mld. Sk. Z toho pohľadávky na poistnom dosiahli výšku 11,506 mld. Sk a na sankciách a regresoch 8,900 mld. Sk. Na celkovom raste pohľadávok oproti koncu roku 2001 sa v najväčšej miere podieľali aj poskytnuté a nevyúčtované preddavky a to v čiastke 0,907 mld. Sk. (tab. č. 5)
	Je potrebné však pripomenúť, pokiaľ ide o bonitu vykazovaných pohľadávok, že cca 1/3 týchto pohľadávok je už prakticky  nedobytná. Vzhľadom na závažnosť tejto skutočnosti by bolo potrebné „Postupy účtovania pre zdravotné poisťovne upraviť tak, aby umožňovali vytváranie opravných položiek na pochybné- rizikové pohľadávky a odpis nedobytných -stratových pohľadávok, ktoré sú uzavreté právoplatným rozhodnutím kompetentných orgánov, a ktoré nie sú kryté likvidačnou podstatou dlžníkov a tým dosiahnúť súlad so zákonom č. 563/1991 Zb. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.

Tab. č. 8  ilustruje prehľad aktuálnych záväzkov za lieky a zdravotnícke pomôcky v členení podľa poisťovní.
									Tab. č. 8 (v tis. Sk)
Obdobie	VšZP*	SZP	CHZP Apollo	VZP Dôvera	ZZP Sideria-Istota	Spolu	
IX.2001		0	826	0	0	826	
X. 2001		1	2 421	0	0	2 422	
XI.2001		1	8 618	0	0	8 619	
XII.2001		4	17 796	0	0	17 800	
I.2002		1 261	11 825	0	746	13 832	
II.2002		1 193	32 845	0	35 891	69 929	
III.2002		2 463	62 668	0	95 820	160 951	
IV.2002		200 869	43 721	0	93 123	337 713	
V.2002		19 957	114 978	0	7 276	142 211	
							
SPOLU	4 279 998	225 749	295 698	0	232 856	5 034 301	
* VšZP neuvádza členenie podľa mesiacov. Stĺpec Spolu vyjadruje sumár za ostatné ZP

2.	 Stav v oblasti hospodárenia a financovania zdravotníckych zariadení 

2.1.  Hospodárenie štátnych zdravotníckych zariadení k 31. 5. 2002

Celkové výnosy štátnych zdravotníckych zariadení za prvých 5 mesiacov roku 2002 boli 9,966 mld. Sk, celkové náklady dosiahli výšku  12,022 mld. Sk. Strata, ktorú vykazujú zdravotnícke zariadenia za uvedené obdobie je vo výške 2, 056 mld. Sk. V porovnaní so stratou, ktorú vykazovali zdravotnícke zariadenia k 31.12.2001 vo výške 3,218 mld. Sk a stratou ktorú vykazovali k 31.3.2002 vo výške 0,990 mld. Sk je tento vývoj nepriaznivý. Ak vezmeme do úvahy, že za posledné 2 mesiace sa zvýšila strata zdrav. zariadení o 1,066 mld. Sk do konca roku by štátne zdravotnícke zariadenia pri takomto raste straty dosiahli opäť stratu vo výške cca. 5,7 - 6 mld. Sk. 
Dlhodobé vykazovanie straty a jej nevyrovnanie, či už z rezervného fondu, na úkor majetku alebo z príspevku zo štátneho rozpočtu spôsobuje akútny nedostatok peňažných prostriedkov na účte a tento nedostatok je zdravotnícke zariadenie (ale v takomto prípade aj ktorákoľvek iná organizácia ) nútená vykrývať z cudzích zdrojov napr. z neuhradených záväzkov voči dodávateľom. V takejto situácii sa nachádzajú v súčasnosti štátne zdravotnícke zariadenia v rezorte MZ SR. 
Podrobný prehľad ekonomických ukazovateľov v príspevkových organizáciách k 31.5.2002 je uvedený v tab. č. 9a, 9b v prílohe. 

2.2.	Prehľad záväzkov a pohľadávok  štátnych zdravot. zariadení k  
           31. 5. 2002

Štátne zdravotnícke zariadenia v pôsobnosti MZ SR vykázali k 31. 5. 2002 stav záväzkov v celkovej výške 17,370 mld. Sk (istina + penále), z toho predstavuje istina čiastku 14,866 mld. Sk a penále 2,504 mld. Sk. Záväzky po lehote splatnosti (dlhy) predstavujú čiastku 12,779 mld. Sk, čo predstavuje 85,96 % z celkových záväzkov. 
Záväzky po lehote splatnosti z titulu penále predstavujú čiastku 2,437 mld. Sk, čo je 97,32 % z celkového objemu penále a 14,02 % z celkového objemu dlhov. Oproti stavu k 31.12.2001 (14,1 mld. Sk) je to nárast o 1,115 mld. Sk, hoci ešte k 31. marcu 2002 bol vykázaný pokles oproti koncu minulého roku. Tento pokles bol ovplyvnený realizovaným oddĺžením štátnych zdrvotníckych zariadení z mimorozpočtových finančných prostriedkov v sume 920 mil. Sk., v zmysle uznesenia vlády SR č. 502/2001 a následne uznesenia vlády SR č. 1132/2001.
 Z týchto prostriedkov bolo v januári 719 mil. Sk poukázané na úhradu dlhov lieky a ZM a na úhradu záväzkov voči NÚP 58 mil. Sk a v marci boli poskytnuté zdravotníckym zariadeniam ostatné finančné prostriedky na oddĺženie za energie. V zmysle uznesenia vlády SR č. 502/2001 dostali z FNM SR ŽSR 400,0 mil. Sk ako čiastočnú splátku dlhov za zdravotné poistenie. Túto čiastku uhradili ŽSR ako dlžné poistné voči SZP v januári až v marci 2002. 

	Prehľad záväzkov štátnych zdravotníckych zariadení k 31. 5. 2002 podľa jednotlivých typov zdravotníckych zariadení je v prílohe v tab. č. 9c. Prehľad stavu zdravotníckych zariadení podľa sledovaných komodít a podľa jednotlivých rokov (od r. 1998 – 28. 2. 2001, za rok 2001 a stav k 31. 5. 2002 do data ) je uvedený v prílohe v tab. č. 10 
	Z týchto prehľadov vyplýva, že podľa stavu k 31. 5. 2002 záväzky po lehote splatnosti (dlhy) sú najvyššie u komodít lieky a ZM (3,553 mld. Sk istina, 180,8 mil. Sk penále) a dlhy voči Sociálnej poisťovni (3,043 mld. Sk istina, 1,746 mld. Sk penále) a SPP (1,024 mld. Sk istina,  4,5 mil. Sk penále). 
	Nepriaznivo sa vyvíjajú aj neuhradené záväzky voči ostatným dodávateľom služieb a pod., ktoré dosiahli výšku 2,091 mld. Sk (istina) a 40,6 mil. Sk penále.  Z uvedeného dôvodu nastáva v súčasnosti zvýšený tlak aj zo strany týchto veriteľov, ktorí žiadajú uhradenie faktúr za realizované služby a hrozia vypovedaním zmlúv. 	V tejto súvislosti je potrebné konštatovať, že napriek tomu, že štátne zdravotnícke zariadenia vykazujú k 31. máju 2002 celkový stav pohľadávok 7,451mld. Sk, z čoho podľa ich účtovnej evidencie predstavujú pohľadávky voči zdravotným poisťovniam 6,359 mld. Sk. I keby všetci dlžníci uhradili tieto pohľadávky voči ZZ nestačilo by to pokryť dlhy zdrav. zariadení.
	Mnohé zdravotnícke zariadenia najmä menšieho typu, prežívajú z mesiaca na mesiac tak, že vyplatia mzdy  a uhradia len najnutnejšie  potreby spojené s prevádzkou zdravotníckych zariadení, čo má negatívny dopad nielen na ďalší vývoj zadĺženosti, ale aj na kvalitu poskytovanej zdravotnej starostlivosti. Bez tolerancie všetkých veriteľov a prísunu mimoriadnych finanč. zdrojov zo strany štátu by už nemali šancu existovať na trhu resp. v sieti poskytovateľov zdravotnej  starostlivosti . Ich zrušenie však  môže mať negatívne následky aj z iného sociálno-politického aspektu (nespokojnosť pacientov- poistencov v daných regiónoch, nárast nezamestnanosti).

3.	Opatrenia na zamedzenie nárastu dlhov realizované v I. polroku 2002

3.1   Oblasť liekovej  politiky

	1. marca 2002 nadobudol účinnosť zákon č. 118/2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a doplnení niektorých ďalších zákonov. Týmto zákonom sa novelizoval aj zákon č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku.
	Novela uvedených zákonov umožňuje rýchlejšie zaraďovanie generických, lacnejších liekov do Zoznamu liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia.
	V súčasnosti je v medzirezortnom pripomienkovom konaní Návrh opatrenia Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia.

3.2  Novela cenového opatrenia

MZ SR pripravilo vecné podklady pre prípravu novely cenového opatrenia Ministerstva financií Slovenskej republiky zo 17 decembra 2001 č. R-6/2001, ktorým sa dopĺňa výmer  Ministerstva financií Slovenskej republiky z 12. marca 1996  č. R-1/1996, ktorým sa určuje rozsah tovaru s regulovanými cenami v znení neskorších predpisov. Novela cenového opatrenia  nadobudla  účinnosť 31. decembra 2001 s výnimkou čl. I. bodu 2, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2002. 

Základné zmeny novely cenového opatrenia tvorili: 

A: V oblasti primárnej ambulantnej starostlivosti 

a)	došlo k diferenciácii ceny kapitácie v ambulanciách praktických lekárov pre dospelých podľa  vekových kategórií poistencov; týmto riešením sa dosiahlo spravodlivejšie prepojenie medzi nákladmi výkonov poskytovanej zdravotnej starostlivosti a ich úhradou  zdravotnými poisťovňami vo vzťahu k jednotlivým vekovým skupinám poistencov,
b)	na základe výsledkov rokovaní medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti  a zdravotnými poisťovňami došlo k aktualizácii výšky ceny kapitácie v celej oblasti primárnej ambulantnej starostlivosti čím došlo  k priblíženiu ceny kapitácie priemerným nákladom výkonov zdravotnej starostlivosti u jednotlivých skupín kapitovaných poistencov, 
c)	došlo k úprave ceny bodu za výkony, ktoré sa ohodnocujú počtom bodov podľa  prílohy č. 1 k zákonu Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov; úpravou ceny bodu sa dosiahla tesnejšia väzba medzi nákladmi poskytovaných výkonov a ich úhradou zdravotnými poisťovňami, 
d)	došlo k úprave  úhrady za výkony lekárskej služby prvej pomoci poskytnuté v ambulantnej zdravotnej starostlivosti počtom bodov, uvedeným v prílohe č. 1 k zákonu Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov; maximálna cena 1 bodu výkonu bola stanovená diferencovane pre výkony v lekárskej službe prvej pomoci pre dospelých a detí (na úrovni 0,30 Sk za jeden bod výkonu) a v stomatologickej lekárskej službe prvej pomoci (na úrovni 0,60 Sk za jeden bod výkonu), 
e)	došlo k upresneniu a ujednoteniu maximálnej ceny za jeden kilometer jazdy vozidlom dopravnej zdravotnej služby, resp. k upresneniu podmienok oceňovania výkonov rýchlej zdravotnej služby – rýchlej zdravotnej pomoci.

Komplex týchto opatrení bol zameraný na aktualizáciu vzťahu medzi priemernými nákladmi výkonov zdravotnej starostlivosti a ich úhradou zdravotnými poisťovňami. Vymedzil a upresnil priestor pre rokovanie medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a zdravotnými poisťovňami, zvýšil stimuláciu poskytovateľov na poskytovaní výkonov zdravotnej starostlivosti a zvýšil mieru spravodlivosti pri úhrade výkonov jednotlivým ambulanciám.

B: v oblasti ústavnej zdravotnej starostlivosti

K zásadným zmenám došlo v regulácii cien výkonov v oblasti výkonov ústavnej zdravotnej starostlivosti, kde sa ustúpilo od úhrady realizovaných výkonov formou prospektívnych rozpočtov a pristúpilo k úhrade poskytovanej zdravotnej starostlivosti podľa charakteru výkonov. Bola stanovená cena rozpätím za jednu ukončenú hospitalizáciu pacienta, diferencovaná podľa druhu zdravotníckeho zariadenia a oddelenia. Ostatné výkony poskytované ústavnými zdravotníckymi zariadeniami (PAS, ŠAS, SvaLZ pre nehospitalizovaných pacientov) sa budú hradiť podľa počtu bodov z prílohy č. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku na úrovni jednotkových cien za výkony PAS a ŠAS.
Podkladom pre návrh cien za jedného hospitalizovaného pacienta boli analýzy nákladov výkonov jednotlivých ústavných zdravotníckych zariadení v rokoch 2000 a 2001. Prihliadalo sa však zároveň k predpokladanému reálnemu objemu verejných zdrojov na krytie nákladov poskytovanej zdravotnej starostlivosti v rozsahu ako  ho upravuje zákon Národnej rady SR č. 98/1995 o Liečebnom poriadku. Opatrenie predpokladá financovanie výkonov na platforme dohody o rozsahu poskytovaných výkonov (počet hospitalizovaných pacientov), ktoré budú uzatvárať zdravotné poisťovne a ústavne zdravotnícke zariadenia.
Novela cenového opatrenia síce riešila a objektivizovala výšku ceny za jeden realizovaný výkon ústavnej zdravotnej starostlivosti (za jednu ukončenú hospitalizáciu pacienta), vyostrila však otázku rozsahu poskytovaných výkonov ako jedného z rozhodujúcich bodov dohody medzi zdravotnými poisťovňami a ústavnými zdravotníckymi zariadeniami.

Podľa účtovných závierok činili náklady lôžkových zdravotníckych zariadení v roku 2000 celkom 24,8 mld. Sk. Po prepočítaní množstva realizovaných výkonov a priemerných nákladov celková cena za ukončené hospitalizácie by podľa úrovne nákladov roku 2000 predstavovala spolu 14,990 mld. Sk, za ostatné bodované výkony, poskytované ústavnými zdravotníckymi zariadeniami 6,216 ,mld. Sk. Teda na krytie nákladov na úrovni priemerného rozsahu výkonov v roku 2000 na úrovni navrhovaných regulovaných cien by bolo potrebné na financovanie ústavnej zdravotnej starostlivosti (ukončené hospitalizácie a bodované výkony) pre ústavné zdravotné zariadenia celkom 21,205 mld. Sk ročne, t. j. 2,067 mld. Sk mesačne. Pri tomto objeme prostriedkov by bolo možné vytvoriť tvrdé, ale reálne predpoklady pre vyrovnanú bilanciu hospodárenia ústavných zdravotníckych zariadení v roku 2002. Túto úroveň zdrojov pre ústavné zdravotnícke zariadenia však zdravotné poisťovne nedokázali zabezpečiť. Návrhy cenového opatrenia na úrovni 1,767 mld. Sk mesačne vykrývajú náklady priemerného rozsahu realizovaných výkonov iba na úrovni 85,5 %, čo vyvoláva reálnu hrozbu zadlžovania ústavných zdravotníckych zariadení mesačne o 299 mil. Sk.
Cenové opatrenie riešilo iba jednu, i keď veľmi významnú otázku zabezpečenia vyrovnanej bilancie hospodárenia systému, teda zamedzenia ďalšieho nárastu dlhov systému. Pre naplnenie cenového opatrenia však chýbajú zdroje. 

MZ SR preto pokračuje v úprave podmienok pre dosiahnutie vyrovnanej bilancie medzi zdrojmi a výdajmi v systéme poskytovania zdravotnej. Ďalej pokračuje proces transformácie zdravotníckych zariadení, privatizácie a príprava na bezodplatný prevod ZZ na obce a VÚC v súvislosti s kompetenčným zákonom. V tejto súvislosti sa bude riešiť aj postupné oddlžovanie zdrav. zariadení v pôsobnosti MZ SR, v závislosti od výšky zdrojov poskytnutých MZ SR z výnosov privatizácie. Rozdiel medzi týmito zdrojmi a existujúcimi dlhmi bude musieť MZ SR riešiť aj inými postupmi riešenia dlhov v zdravotníctve. 
	V súvislosti s nadobudnutím účinnosti zákona č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností orgánov štátnej správy na obce dôjde k redukcii zdravotníckych zariadení, ktoré sú v súčasnosti v pôsobnosti MZ SR. Zoznam týchto zariadení podľa formy transformácie je uvedený v prílohe. 
	Na základe výsledkov rokovania podpredsedu vlády SR, ministra financií a ministra zdravotníctva SR bola dohodnutá stratégia oddlženia v súvislosti s požiadavkou oddlžiť zdravotnícke zariadenia, ktoré prejdú z pôsobnosti MZ SR do kompetencií samosprávy (obce, mestá, VÚC) a ktoré sa premenia na neziskové organizácie. Postup oddlžovania ZZ sa uskutoční podľa schváleného postupu:

1.	Oddlžené budú všetky ZZ okrem tých, ktoré zostanú v pôsobnosti MZ SR. Riešenie dlhov týchto zariadení garantuje štát.
2.	Z dlhov sa vyčlenia dlhy voči verejným inštitúciám (Sociálna poisťovňa, NÚP, ZP, Daňové úrady). U týchto dlhov dôjde k ich reštrukturalizácii resp. riešenie z iných zdrojov v neskoršom období.
3.	Oddlžovať sa bude len istina, bez penále.
4.	Predmetom oddlženia budú záväzky po lehote splatnosti evidované    do 31. 5. 2002.
5.	K oddlženiu bude potrebná celá suma, ktorá bola schválená v rozpočte FNM SR t.j. 3,685 mld. Sk + 1 mld. Sk určená pre ŽSR na úhradu dlžného poistného voči Spoločnej zdravotnej poisťovni. 

V prílohe je podrobný prehľad  záväzkov po lehote splatnosti podľa formy transformácie zdravotníckych zariadení (Tabuľka č. 11), podľa formy transformácie zdravotníckych zariadení bez verejných inštitúcií (Tabuľka č. 12) a podľa formy transformácie  bez verejných inštitúciií a bez zariadení zostávajúcich v pôsobnosti MZ SR. (Tabuľka č. 13)

Na oddlženie ZP voči verejným lekárňam by mali byť použité finančné zdroje z výnosov privatizácie, ktoré boli schválené v rozpočte FNM SR vo výške 1 mld. pre Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR na oddlženie ŽSR, ktoré uhradia dlžné poistné (istinu) v tejto výške voči Spoločnej zdravotnej poisťovni. Zo schválenej čiastky 3,685 mld. Sk určenej na oddlženie v rezorte zdravotníctva bude potrebné v zmysle schválených uznesení vlády SR použiť 500 mil. Sk na úhradu dlhov voči Sociálnej poisťovni. V prípade, že ŽSR nebudú schopné uhradiť  voči Spoločnej zdravotnej poisťovni celú čiastku schválenú pre rok 2002 (1,0 mld. Sk), bude MZ SR nútené použiť finančné zdroje z výnosov privatizácie, ktoré boli schválené vo výške 3,685 mld. Sk aj na úhradu dlhov zdravotných poisťovní voči verejným lekárňam  (Rp) lieky a ŠZM, čo naruší vopred prijatú koncepciu oddlženia prijatej vo väzbe na tieto zdroje.