Informácia o priebehu a výsledkoch neformálneho rokovania Európskej rady
18. – 19. 10. 2007 v Lisabone

Neformálne rokovanie Európskej rady sa uskutočnilo v dňoch 18. – 19. 10. 2007 v Lisabone. Delegáciu SR viedol predseda vlády Robert Fico. Zasadnutia sa zúčastnili aj ministri zahraničných vecí členských štátov EÚ.

Hlavnou témou neformálnej Európskej rady bolo rokovanie medzivládnej konferencie na úrovni hláv štátov a vlád členských krajín o Zmluve, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o EÚ a Zmluva o založení ES (Reformná zmluva). Cieľom bolo ukončiť medzivládnu konferenciu a pripraviť Reformnú zmluvu na podpis najvyšších predstaviteľov členských štátov EÚ.

Predmetom ďalších rokovaní neformálnej Európskej rady bola vonkajšia dimenzia Lisabonskej stratégie a v jej kontexte stabilita finančných trhov v súvislosti s  turbulenciami na americkom hypotekárnom trhu, ako i príprava ministerskej konferencie o klimatických zmenách na Bali. 

Ministri zahraničných vecí na samostatnej pracovnej večeri rokovali o aktuálnych témach v oblasti vonkajších vzťahov. Na okraji zasadnutia sa uskutočnili viaceré bilaterálne rokovania predsedu vlády a ministra zahraničných vecí SR.

1. Ukončenie medzivládnej konferencie EÚ

Najvyšší predstavitelia členských štátov EÚ vzali na vedomie výsledky rokovania medzivládnej konferencie na úrovni ministrov zahraničných vecí v rámci Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy (GAERC) v Luxemburgu 15. – 16. 10. 2007. Ministri na rokovaní v Luxemburgu ocenili pokrok, ktorý bol dosiahnutý pri príprave Reformnej zmluvy v rámci pracovnej skupiny právnych expertov členských štátov EÚ a zároveň boli vznesené individuálne požiadavky zo strany niektorých členských štátov. Rokovania pracovnej skupiny právnych expertov členských štátov prebiehali od 29. 8. 2007 do 3. 10. 2007. Bolo zapracovaných viac ako 200 technicko-legislatívnych otázok a návrhov spresňujúcich text Reformnej zmluvy. Slovenský preklad Reformnej zmluvy so zapracovanými pripomienkami právnych expertov bol sprístupnený, tak ako ostatné jazykové verzie, Generálnym sekretariátom Rady 5. 10. 2007.

Záverečné rokovania medzivládnej konferencie počas neformálnej Európskej rady v Lisabone sa sústredili na dve otázky: požiadavku Poľska zakotviť na úrovni primárneho práva vo forme protokolu tzv. Ioanninský kompromis a taliansky nesúhlas s návrhom zmeny zloženia Európskeho parlamentu, ktorý mal viesť k disproporcii v počte kresiel určených pre Francúzsko, Spojené kráľovstvo a Taliansko na základe rozdielneho počtu obyvateľov.

Ďalšie otvorené otázky boli: uvádzanie názvu meny euro v azbuke na podnet Bulharska, zvýšenie počtu generálnych advokátov Európskeho súdneho dvora, vymenovanie Vysokého predstaviteľa únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku po vstúpení Reformnej zmluvy do platnosti pred európskymi voľbami v júni 2009 a český návrh, aby Európska komisia bola povinná zrušiť legislatívny návrh, ak o to požiada Rada.

Poľsko nepresadilo svoju požiadavku a súhlasilo s riešením, že Ioanninský kompromis nebude súčasťou primárneho práva, teda nebude zakotvený v samostatnom protokole, ale v protokole bude uvedená len procedurálna poistka, že o prípadnej zmene alebo zrušení rozhodnutia Rady o Ioanninskom kompromise bude rozhodovať Európska rada jednohlasne. Ioanninský kompromis ostáva v platnosti na úrovni sekundárneho práva vo forme rozhodnutia Rady.

Taliansko súhlasilo s riešením, že bude zachovaný počet poslancov Európskeho parlamentu 750, ale samostatne bude zriadený aj post predsedu Európskeho parlamentu. Týmto bude možné priradiť zvyšné kreslo Taliansku, ktoré získa rovnaký počet kresiel ako Spojené kráľovstvo, tak ako to bolo v Zmluve z Nice.

Návrh Českej republiky, aby Európska komisia bola povinná predložiť návrh na zrušenie právneho aktu, ak ju o to požiada Rada, bol najvyššími predstaviteľmi zamietnutý. Bolo prijaté len vyhlásenie medzivládnej konferencie, aby Európska komisia takémuto návrhu Rady venovala osobitnú pozornosť.

Medzivládna konferencia prijala vyhlásenie o načasovaní menovania Vysokého predstaviteľa únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Prvý vysoký predstaviteľ bude vymenovaný len na obdobie od nadobudnutia platnosti Reformnej zmluvy do skončenia funkčného obdobia aktuálnej Európskej komisie.

Bola tiež dosiahnutá dohoda o zvýšení počtu generálnych advokátov Európskeho súdneho dvora. Táto právomoc je vo výlučnej kompetencii Európskeho súdneho dvora. Bolo prijaté vyhlásenie medzivládnej konferencie, aby Európsky súdny dvor požiadal o zvýšenie počtu generálnych advokátov o troch, z ktorých 2 miesta budú rotovať medzi menšími členskými krajinami vrátane SR.

Iné otázky, ktoré v priebehu medzivládnej konferencie členské štáty indikovali ako  problematické, neboli na najvyššej úrovni vznesené, resp. boli už medzičasom vyriešené iným spôsobom. Dohoda bola dosiahnutá vo všetkých otvorených bodoch 18. 10. 2007 a medzivládna konferencia bola ukončená.

Portugalské predsedníctvo navrhuje, aby Reformná zmluva bola podpísaná v Lisabone 13. 12. 2007. Slávnostnému podpisu bude predchádzať vyhlásenie Charty základných práv EÚ ako spoločného dokumentu troch inštitúcií: Rady (členských štátov EÚ), Európskeho parlamentu a Európskej komisie.

Reformná zmluva je v súlade Pozíciou vlády Slovenskej republiky na rokovanie Európskej rady o inštitucionálnej reforme 21. – 22. júna 2007 v Bruseli (uznesenie č. 512/2007 z 13. 6. 2007), Pozíciou na rokovanie Medzivládnej konferencie EÚ otvorenej v roku 2007 (uznesenie č. 601/2007 zo 4. 7. 2007) a Správou o rokovaní členských štátov Európskej únie v rámci medzivládnej konferencie Európskej únie o Zmluve, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva (uznesenie č. 846/2007 z 3. 10. 2007).

Slovenská republika súhlasila s ukončením medzivládnej konferencie na rokovaní neformálnej Európskej rady v Lisabone, pretože výsledkom rokovaní boli návrhy, ktoré získali jednomyseľný súhlas všetkých členských štátov, ktoré prinášajú technické upresnenie implementácie ustanovení Reformnej zmluvy a ktoré nepredstavujú spomalenie dohodnutého časového harmonogramu realizácie inštitucionálnej reformy EÚ pred európskymi voľbami v júni 2009.

Prehľad dokumentov schválených počas medzivládnej konferencie v rámci neformálnej Európskej rady 18. – 19. 10. 2007 v Lisabone:

-	Protokol č. 9a o rozhodnutí Rady o vykonávaní článku 9c ods. 4 Zmluvy o EÚ a článku 205 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ od 1. 11. 2014 do 31. 3. 2017 na jednej strane a od 1. 4. 2017 na strane druhej

-	Vyhlásenie k článku 9c ods. 4 Zmluvy o Európskej únii a k článku 205 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

-	Vyhlásenie o rozdelení právomocí

-	Zloženie Európskeho parlamentu

-	Vyhlásenie k článku 222 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o počte generálnych advokátov na Súdnom dvore 

-	Vyhlásenie k článku 9e Zmluvy o Európskej únii

2. Vonkajšia dimenzia Lisabonskej stratégie

Portugalské predsedníctvo zaradilo tému posilnenia  vonkajšej dimenzie do programu summitu s cieľom vyslať silný politický signál o pripravenosti únie čeliť aktuálnym výzvam globalizácie a súčasne prispieť do prebiehajúcej debaty v rámci EÚ o novom cykle Lisabonskej stratégie. Podkladom pre diskusiu bol materiál „Európsky záujem: uspieť v dobe globalizácie“, vypracovaný Európskou komisiou ktorý načrtáva ďalšie kroky potrebné k realizácii cieľov obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Dokument získal na summite všeobecnú podporu. 

Predstavitelia členských štátov v rámci diskusie podporili aktívny prístup zo strany EÚ ku globalizácii. Európa má ambíciu stáť na čele debaty o globalizácii. Zadefinovanie „európskeho záujmu“, resp. vlastné formovanie globalizácie predstavuje pre úniu jednu z kľúčových úloh. Predstavitelia členských štátov sa zhodli na tom, že otvorený globálny obchodný systém je v záujme EÚ. Viacerí z nich v súvislosti s otváraním sa EÚ smerom navonok zdôraznili potrebu zabezpečenia reciprocity zo strany tretích krajín. Portugalské predsedníctvo bude na základe diskusie iniciovať konzultácie k príprave deklarácie o globalizácii.

Diskusia na summite súčasne potvrdila nevyhnutnosť pokračovať v dôraze na oblasť vzdelávania, výskumu, rozvoja a inovácií a vytvárania znalostnej spoločnosti. Opakovane zaznela podpora myšlienke rozvoja tzv. piatej slobody, t. j. voľného pohybu myšlienok a vedomostí, čo predstavuje jeden zo základov pre inovácie a výskum. 

V kontexte vonkajšej dimenzie Lisabonskej stratégie bola na summite prediskutovaná problematika finančných trhov a problematika klimatických zmien s výhľadom na ministerské stretnutie na Bali v decembri 2007.

3. Stabilita finančných trhov 

Predstavitelia členských štátov sa v diskusii o finančných trhoch a turbulenciách na nich zhodli na potrebe podať jasnú správu o dôvere v európsku ekonomiku a jej zdravé základy. V otázke finančných trhov EÚ potrebuje globálnu perspektívu. Výkyvy na finančných trhoch však ukázali, že euro je stabilné. 

Formovanie globalizácie je kľúčová úloha pre EÚ. EÚ môže prezentovať svoju víziu založenú na voľnom obchode a flexibilnom trhu. Je potrebné zefektívniť globálne inštitúcie a presvedčiť občanov, že globalizácia je možnosť, nie hrozba. Udalosti v USA majú priamy vplyv na Európu, pričom však neexistuje efektívny mechanizmus včasného varovania. EÚ by mala byť lídrom v otázke riešenia problému v oblasti globálnych finančných turbulencií. 

Podľa názoru viacerých európskych lídrov je globalizácia pozitívna vec - voľný pohyb osôb, myšlienok, služieb, kapitálu poskytuje zvýšený počet tovarov a služieb za nižšie ceny. Je potrebné však zaručiť medzinárodne otvorené trhy a vnútorný trh bez prekážok a trvať na otvorenosti tretích krajín a dodržiavaní pravidiel.

Po výkyvoch na finančných trhoch v letných mesiacoch je potrebné zvážiť rozsah regulácie, ktorá môže pôsobiť i kontraproduktívne. Je potrebné zabezpečiť väčšiu transparentnosť a naďalej podporovať transatlantické partnerstvo. S ohľadom na súčasnú hypotekárnu krízu je dôležité zhodnotiť pravidlá o ratingových agentúrach a finančných nástrojoch. Je potrebná silná a koordinovaná akcia s cieľom, aby ratingové agentúry neposkytovali rozdielne informácie. Do budúcnosti je nevyhnutné zabezpečiť systém včasného varovania s cieľom vyhnúť sa prípadným dopadom turbulencie finančných trhov vo svete. 
 
Diskusia k finančným trhom ukázala, že pretrváva dôvera v hospodárstvo EÚ. Je pozitívne, že i napriek turbulentnému vývoju na finančných trhoch si euro zachovalo svoju hodnotu a stabilitu.

4. Problematika klimatických zmien

Oblasť klimatických zmien bola diskutovaná na neformálnom summite z pohľadu nastávajúcej 13. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (ďalej len Dohovor) v spojení s tretím zasadnutím konferencie zmluvných strán, ktorá zohráva úlohu stretnutia zmluvných strán Kjótskeho protokolu. Cieľom konferencie (Indonézia, Bali, 3. – 14. 12. 2007) budú rokovania o aktivitách krajín prílohy I Dohovoru, týkajúce sa pokračujúceho zmierňovania následkov zmeny klímy po roku 2012, kedy sa skončí platnosť Kjótskeho protokolu.

EÚ sa stala lídrom v boji s klimatickými zmenami, ale musí i naďalej presadzovať medzinárodný konsenzus, aby sa prijali ďalšie a dôraznejšie akcie. Pre konferenciu v Bali to znamená koordinovaný postup v rámci EÚ (potreba „hovoriť jedným hlasom“) a vysoká zaangažovanosť s cieľom zachovať si v celosvetovom meradle vedúcu pozíciu. Zámerom EÚ je udržať rámec OSN a ambiciózny časový harmonogram, ktorého kľúčovým prvkom zostáva, aby sa komplexná dohoda na obdobie po roku 2012 dosiahla do roku 2009. 

Hlavný dôraz sa kladie na revíziu systému obchodovania s emisiami skleníkových plynov  (ide najmä o zahrnutie emisií z leteckej dopravy do systému). Náročnosť tejto úlohy si vyžaduje pevnú politickú vôľu. Čo sa týka záväzného zníženia emisií skleníkových plynov, tu je potrebné vytvoriť v rámci EÚ rovnaké podmienky, pričom kľúčovou úlohou zostáva otázka stanovenia záväzných cieľov aj pre ostatné rozvinuté krajiny. Je nevyhnutné, aby globálne emisie dosiahli svoj vrchol o 10 až 15 rokov a od tohto obdobia boli redukované najmenej o 50 % oproti úrovni v roku 1990. 

Marcové zasadnutie Európskej rady prepojilo oblasť životného prostredia s energetikou do tzv. integrovanej klimatickej a energetickej politiky. V súčasnosti sa poprední ekológovia pozerajú na klimatické zmeny v širšom kontexte. V porovnaní s minulosťou, kedy hospodárstvo stálo proti ekológii, súčasné štúdie poukazujú na pozitívny vplyv ochrany životného prostredia na hospodárstva jednotlivých krajín. Vyššia ochrana životného prostredia totiž znamená aj vyšší ekonomický rast, pričom sa otvára široký priestor pre ďalší výskum. Vývoj v tejto oblasti môže pre Európu znamenať, že sa stane prvou svetovou konkurencieschopnou, energeticky bezpečnou a nízkouhlíkovou ekonomikou. V tejto súvislosti najvyšší predstavitelia podporili aj vyššie investície do výskumu a vývoja nových technológií a podčiarkol sa význam podpory transferu inovácií.  Predseda Európskej komisie M. Barroso zdôraznil význam úzkej spolupráce ministrov hospodárstva, energetiky a životného prostredia. 

5. Ostatné rokovania v rámci neformálneho summitu

Ministri zahraničných vecí na samostatnej pracovnej večeri diskutovali o situácii na západnom Balkáne, o blízkovýchodnom mierovovom procese a Libanone, prerokovali tiež aktuálny vývoj v Mjanmarsku a ďalšie aktuálne zahraničnopolitické a bezpečnostné otázky.

Na okraji neformálneho summitu sa uskutočnili viaceré bilaterálne rokovania predsedu vlády SR a  ministra zahraničných vecí SR. Na stretnutí s maďarským premiérom Ferencom Gyurcsányom sa premiéri zhodli na spoločnom záujme uskutočniť oficiálnu návštevu maďarského partnera na Slovensku. Dohodli sa, že návštevu pripravia podpredsedovia vlád oboch krajín. Predmetom rozhovoru predsedu vlády SR s nemeckou kancelárkou Angelou Merkelovou a luxemburským premiérom Jeanom Claudom Junckerom bola otázka vstupu SR do eurozóny. 

So slovinským ministrom zahraničných vecí Dmitrijom Rupelom rokoval minister ZV SR o spolupráci slovenského predsedníctva vo Výbore ministrov Rady Európy so slovinským predsedníctvom v EÚ. So švédskou ministerkou pre záležitosti EÚ Ceciliou Malmströmovou diskutoval o revízii rozpočtu EÚ.