P r e d k l a d a c i a   s p r á v a

Materiál „Rozpracovanie opatrení Akčného plánu rizikového kapitálu EÚ na podmienky SR“ sa predkladá na rokovanie vlády SR na základe uznesenia vlády SR č. 251 z    24. 3. 2004, bod B.8. k pozícii Slovenskej republiky k Lisabonskému procesu. Týmto uznesením bolo podpredsedovi vlády a ministrovi hospodárstva SR uložené v spolupráci s podpredsedom vlády a ministrom financií SR a príslušnými ministrami rozpracovať opatrenia Akčného plánu rizikového kapitálu EÚ na podmienky SR v termíne do 30. 4. 2005.
Podkladom pre Akčný plán rizikového kapitálu EÚ bola správa Európskej komisie „Rizikový kapitál: kľúč k tvorbe pracovných miest v Európskej únii“ prijatá na cardiffskom summite v júni 1998.  
Cieľom správy je podporovať koordinované aktivity na európskej úrovni so zámerom stimulovať expanziu trhov rizikového kapitálu. Správa kladie dôraz na trhy rizikového kapitálu, ktoré poskytujú kapitál pre malé a stredné podniky (MSP) a rýchlo sa rozvíjajúce spoločnosti, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri začatí podnikania a jeho rozvoja, ako i tvorbe pracovných miest v rámci Európskej únie. 
Správa identifikuje šesť kategórií prekážok pre rozvoj trhov rizikového kapitálu na európskej úrovni:
•	kapitálové trhy v členských štátoch EÚ sú veľmi fragmentované, s nízkou trhovou kapitalizáciou a likviditou,
•	pretrvávajú inštitucionálne a regulačné bariéry vzhľadom na nedostatočný regulačný rámec na európskej i národnej úrovni (to sa týka najmä regulácie fondov rizikového kapitálu, inštitucionálnych investorov, ako sú poisťovne a penzijné fondy, investičných služieb, cezhraničného kótovania, účtovných pravidiel)
•	národné daňové systémy akoby postihovali investorov. Dividendy sú zdaňované vyššími sadzbami než príjem plynúci z kapitálu investovaného bez rizika do bondov a z vkladov na účtoch. Taktiež je dôležité, aby zdaňovanie ziskov nebrzdilo investovanie alebo použitie opcií ako súčasti odmeňovania. Vo všeobecnosti existuje neprehľadnosť v daňových režimoch týkajúcich sa fondov rizikového kapitálu. 
•	v high-tech sektore je všeobecný nedostatok začínajúcich podnikov ako i investičných príležitostí, čo ešte zvýrazňuje nedostatok geografických koncentrácií, sietí high-tech MSP ako i právne a regulačné prostredie (pravidlá ochrany duševného vlastníctva, administratívne požiadavky na založenie podniku) zriedka podporujúce inovácie a začatie podnikania
•	nedostatočné ľudské zdroje (podnikatelia a kvalifikovaní experti) k dispozícii pre projekty investovania rizikového kapitálu
•	„kultúrne“ faktory, ako je postoj investorov k riziku, nedostatok podnikateľskej kultúry na školách, prekážky pri vytváraní novej generácie európskych podnikateľov.
Správa navrhuje akčný plán opatrení na odstránenie týchto bariér a na zlepšenie podmienok pre rozvoj rizikového kapitálu v EÚ. Niektoré z navrhnutých opatrení (ako napr. reforma európskeho patentového systému) si vyžadujú reakciu na európskej úrovni, kým ďalšie (napr. sprehľadnenie daňových systémov) sú v kompetencii členských štátov.
Od prijatia akčného plánu pre rizikový kapitál Európska komisia zverejnila päť správ o pokroku v jeho implementácii, poslednú a konečnú v roku 2003. Táto správa konštatuje významný pokrok uskutočnený v oblasti rizikového kapitálu. Hoci rozdiely voči USA naďalej pretrvávajú, európsky priemysel rizikového kapitálu sa rozšíril, regulačný rámec sa zlepšil, i keď daňové záležitosti zostávajú naďalej slabým miestom. Uvedomelosť súkromného i verejného sektora o strategickej dôležitosti tohto sektora a ponúkaných možnostiach tohto typu financovania sa výrazne zvýšila. 
Akčný plán rizikového kapitálu zohral dôležitú politickú úlohu v podpore priamych i nepriamych účastníkov v oblasti rizikového kapitálu. Európska komisia bude pokračovať v sledovaní európskych trhov rizikového kapitálu a aktivít, ktoré vyvíjajú členské štáty EÚ na ich zlepšenie. Toto konštatovanie je zahrnuté aj v správe p. Wima Koka o implementácii Lisabonskej  stratégie.
Slovenská republika, i keď v čase prijatia Akčného plánu rizikového kapitálu ešte nebola členským štátom Európskej únie, už v prístupovom procese (kapitola voľný pohyb peňazí, dane, priemyselná politika, MSP) implementovala potrebné legislatívne predpisy, ktoré zodpovedajú štandardom v ostatných členských krajinách. Taktiež mnoho navrhovaných opatrení je už neaktuálnych, resp. nie vhodných pre SR, a preto pre úspešný rozvoj rizikového kapitálu v SR sú navrhované aj nové opatrenia. 
Podpora rizikového kapitálu bola vyjadrená aj v uznesení vlády Slovenskej republiky č. 140 zo dňa 16. februára 2005 k stratégii konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 (Lisabonská stratégia pre Slovensko). Cieľom tohto materiálu je zmapovať súčasnú situáciu a navrhnúť opatrenia, ktoré by v krátko až strednodobom horizonte vytvorili priaznivé podmienky pre súkromné subjekty, ktoré poskytujú zárodkový, prevádzkový či rozvojový kapitál prostredníctvom výhodných úverov a podporiť túto oblasť z prostriedkov štátneho rozpočtu a štrukturálnych fondov EÚ.