Informácia
o plnení Koncepcie obnovy budov s dôrazom na obnovu bytového fondu
Koncepcia obnovy budov s dôrazom na obnovu bytového fondu vymedzuje základné zámery nevyhnutné pre obnovu budov, pričom v materiáli je daný dôraz na obnovu bytového fondu. Vzhľadom na uvedené, aj táto informácia sa zameriava na vyhodnotenie opatrení, ktoré smerujú k zabezpečeniu predĺženia životnosti predovšetkým bytových stavieb. V druhej časti informácie sú vyhodnotené aktivity vykonávané v oblasti nebytových stavieb.
A.	Bytový fond
Bytový fond napriek tomu, že nepatrí z hľadiska veku k najstaršiemu v porovnaní s európskymi krajinami, najmä bytový fond v bytových domoch vykazuje nedostatky, ktoré sú spôsobené prekročenou životnosťou a opotrebením stavebných konštrukcií, materiálov a inštalačných rozvodov. Tento stav znižuje úžitkovú hodnotu bytov, zvyšuje prevádzkové náklady a môže postupne viesť ku vzniku porúch ohrozujúcich zdravie a bezpečnosť užívateľov.
Stanovenie opatrení preto vychádzalo z hodnotenia tohto stavu a kvality výstavby, ako aj faktu, že súčasný bytový fond bude naďalej významným faktorom bývania. Z koncepcie obnovy vyplýva, že obnova bytového fondu sa bude v prevažnej miere financovať z vlastných zdrojov alebo z úverových zdrojov (stavebných sporiteľní, hypotekárnych bánk a štátom poskytovaných zvýhodnených úverov prostredníctvom Štátneho fondu rozvoja bývania). Dotácie na obnovu bytového fondu sú smerované len na odstránenie systémových porúch nezavinených užívateľom, ktoré vznikli v dôsledku použitej technológie výstavby.

A.1. Ekonomické podmienky
	Na financovaní obnovy bytového fondu sa v roku 2002 zúčastňovali všetky existujúce systémy podpory bývania. 
Stavebné sporenie 
	V koncepcii obnovy bolo konštatované, že najvýznamnejšie postavenie vo financovaní obnovy bytového fondu majú stavebné sporiteľne. 
Do roku 2000 sa do systému stavebného sporenia mohli zapojiť len fyzické osoby, od roku 2000 účastníkmi stavebného sporenia môžu byť už aj mestá a obce, spoločenstvá vlastníkov bytov a nebytových priestorov a právnické osoby a fyzické osoby – podnikatelia, avšak bez nároku na štátnu prémiu k stavebnému sporeniu. Cieľová suma môže byť maximálne vo výške 50 mil. Sk. 
Vzhľadom na krátkosť časového obdobia a neuplynutie 6-ročného cyklu sporenia ešte nemohlo poskytovanie prostriedkov právnickým osobám zaznamenať výrazný podiel. Nakoľko u právnických osôb je problém so zabezpečením úveru, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR navrhlo a vláda SR koncom roku 2001 schválila rozšírenie Programu podpory rozvoja bytovej výstavby realizovanej formou poskytovania bankových záruk za úvery tak, aby bolo možné poskytnúť záruku aj za úvery smerujúce do obnovy bytového fondu. V súlade s týmto programom žiadateľom o poskytnutie záruky môže byť malý alebo stredný podnikateľ, obec, spoločenstvo vlastníkov bytov a správca bytového fondu. 
Podľa koncepcie obnovy sa do tejto oblasti predpokladajú investovať prostriedky prostredníctvom stavebných sporiteľní vo výške cca 13 500 mil. Sk ročne. Stavebné sporiteľne v roku 2002 do obnovy bytového fondu poskytli prostriedky v rozsahu 12 400 mil. Sk, čím sa darí takmer plniť zámery predpokladané v koncepcii.
Štátny fond rozvoja bývania
	Štátny fond rozvoja bývania má na zveľaďovanie bytového fondu určené tri účely, ktorými sú tepelná ochrana, zmena dokončenej stavby alebo odstránenie statických nedostatkov, na realizáciu ktorých poskytuje podporu vo forme výhodných úverov. Tieto účely je možné realizovať na stavbe samostatne, alebo je možné účely navzájom spájať v tzv. programe obnovy bytového domu (ďalej len „program obnovy“) staršieho ako 20 rokov. V tomto programe obnovy boli vytvorené výhodnejšie podmienky pre získanie úveru, ktoré spočívajú v dlhšej lehote splatnosti a nižšej úrokovej sadzbe. V roku 2002 Štátny fond rozvoja bývania poskytol na zveľadenie bytového fondu prostriedky vo výške 73,711 mil. Sk, z toho na tepelnú ochranu 11,568 mil. Sk, na zmenu dokončenej stavby 16,378 mil. Sk, na odstránenie statických nedostatkov 2,064 mil. Sk a pre program obnovy 43,701 mil. Sk. Poskytnutím uvedeného objemu finančných prostriedkov sa podporila obnova 1 317 bytov. Podľa koncepcie obnovy sa mal Štátny fond rozvoja bývania v roku 2002 podieľať na financovaní obnovy bytového fondu 100 mil. Sk. Napriek tomu, že Štátny fond rozvoja bývania mal na účel obnovy bytového fondu zabezpečené finančné prostriedky vo svojom rozpočte zámery predpokladané v koncepcii obnovy sa nepodarilo splniť. K tomu je potrebné uviesť, že Štátny fond rozvoja bývania na rozdiel od hypotekárnych bánk a stavebných sporiteľní má obmedzené zdroje, (zodpovedajúce možnostiam štátneho rozpočtu) a preto na rozdiel od týchto finančných inštitúcií má prísnejšie kritériá pre poskytnutie úveru. K nim patrí najmä preukázanie vlastných zdrojov investora a obmedzená výška úveru vo vzťahu k podlahovej ploche bytov v bytovom dome. Znamená to, že príslušný správca bytov musí mať naakumulovaný dostatočný objem prostriedkov vo fonde údržby a opráv, čo v súčasnosti väčšina správcov bytového fondu nemá. 
Hypotekárne financovanie
	Hypotekárne úverovanie zaznamenáva výrazný nárast vo financovaní rozvoja bývania. Okrem financovania novej bytovej výstavby sa tento systém podieľa aj na financovaní obnovy bytového fondu. Tieto zdroje sa mali na obnove bytového fondu v súlade s koncepciou obnovy v roku 2002 podieľať 200 mil. Sk. Banky poskytli v roku 2002 hypotekárne úvery smerujúce do oblasti obnovy vo výške cca 1 200 mil. Sk (odborný odhad, nakoľko nebolo možné získať skutočné údaje od hypotekárnych bánk).
Dotácie
	V súlade s koncepciou obnovy sú dotácie do obnovy bytového fondu zamerané lun na odstránenie systémových porúch bytových domov postavených panelovou technológiou, ktoré nie sú zapríčinené zanedbaním údržby a opráv, ale ktoré vznikli v dôsledku konštrukčných vád panelovej technológie výstavby. Podľa tejto koncepcie mali na tento účel byť poskytnuté finančné zdroje v objeme 150 mil. Sk. 
K 31.12.2002 ministerstvo uzatvorilo 248 zmlúv o poskytnutí dotácií na odstránenie systémových porúch bytových domov v celkovom objeme 147 485 tis. Sk. Poskytnutými dotáciami sa obnovilo 13 732 bytov. 
Dotácie na odstránenie systémových porúch bytových domov	

Kraje	Zmluvy uzatvorené k 31.12.2002	
	Počet zmlúv	Počet b.j.	Výška dotácie (v tis. Sk)	
Bratislavský	57	3 592	46 722,18	
Banskobystrický	17	820	10 072,96	
Košický	24	1 575	33 060,82	
Nitriansky	46	2 678	19 232,66	
Prešovský	19	1 112	5 940,24	
Trenčiansky	32	1 747	15 630,29	
Trnavský	2	39	622,59	
Žilinský	51	2 169	16 203,43	
Spolu	248	13 732	147 485,17	
Záujem o dotáciu sa oproti roku 2001 zvýšil najmä v Bratislave a vysoký záujem naďalej pretrvával v Žilinskom a Nitrianskom kraji. Minimálny záujem o dotáciu na uvedený účel je v Prešovskom a Trnavskom kraji.

Vlastné zdroje
V oblasti tvorby a použitia vlastných zdrojov je možné spomenúť významný posun, ktorý nastal od roku 2000 tým, že na základe návrhov Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR vláda SR pristúpila k postupnej deregulácii nájomného. 
Problémy spojené s financovaním činností súvisiacich s obnovou bytového fondu sa však dotýkajú aj dostupnosti naakumulovaných vlastných zdrojov vlastníkov bytového fondu. Zo znenia zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov síce pre vlastníkov bytov vyplýva povinnosť tvoriť fond prevádzky, údržby a opráv, jeho minimálna výška však nie je zákonom stanovená a závisí na spoločnom dohovore vlastníkov bytov. Keďže takto dohodnutá výška môže byť iba symbolická, je nevyhnutné vytvárať podmienky pre dlhodobú tvorbu rezervných zdrojov potrebných pre zabezpečenie reálnej starostlivosti o technický stav bytového fondu. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR navrhlo Ministerstvu financií SR ako gestorovi zákona č. 182/1993 Z.z. okrem iného doplniť v tomto duchu súčasné znenie zákona a takúto filozofiu i trvale presadzuje. 
Prijatím týchto opatrení by sa výrazne zlepšili podmienky pre tvorbu fondov opráv, čo by umožnilo výraznejšie pristúpiť k obnove zanedbaného bytového fondu, avšak to si vyžaduje čas na akumuláciu týchto zdrojov. Pre kvantifikáciu finančných prostriedkov investovaných z vlastných zdrojov vlastníkov bytov a nebytových priestorov neexistuje štatistické zisťovanie a preto nie je možné uviesť objem týchto finančných prostriedkov.

A.2. Legislatívne podmienky
	Okrem legislatívnych predpisov, ktoré upravujú poskytovanie štátnej podpory do oblasti obnovy bytového fondu (zákon o stavebnom sporení, zákon o Štátnom fonde rozvoja bývania, zákon o bankách, smernica MVRR SR, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na odstránenie systémových porúch bytových domov), ovplyvňujú financovanie obnovy bytov aj tieto predpisy:
Zákon č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov	
Zámerom novelizácie tohto zákona bolo určiť dobu, po ktorú bude platiť povinnosť prevodu bytu do vlastníctva užívateľov bytov a stanoviť povinnosť tvorby fondu údržby a opráv, ako aj nevyhnutný spodný limit ročnej tvorby tohto fondu. 
Zámer stanovený v prvej časti sa začal zabezpečovať v roku 2000, keď na základe návrhu Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR Ministerstvo financií SR pripravilo a vláda SR schválila návrh novelizácie zákona č.182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov, v ktorom sa časovo ohraničuje povinnosť predávať nájomné byty do vlastníctva ich užívateľov za zákonom stanovených podmienok a zákonom stanovenej ceny. Vzhľadom na to, že počas jeho prerokovávania v NR SR bola vznesená námietka, že návrh je v rozpore s Ústavou SR, je v súčasnosti predmetný návrh novelizácie zákona predložený na preskúmanie Ústavným súdom SR.
Návrh Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, aby sa novelizácia zákona č. 182/1993 Z.z. využila i na stanovenie povinností pre vlastníkov bytov tvoriť fond údržby a opráv vo výške minimálne 1,5% z obstarávacích nákladov bytu ročne, Ministerstvo financií SR pri spracovaní návrhu novely uvedeného zákona neakceptovalo. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR opätovne predložilo návrh na stanovenie minimálnej výšky tvorby fondu údržby a opráv aj v roku 2002, ktorý tiež nebol akceptovaný zo strany Ministerstva financií SR.
Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov
	V rámci tohto zákona sa požadovalo vytvoriť systém daňových úľav pre fyzické a právnické osoby, prostriedky v rámci bytovej výstavby a obnovy bytového fondu.
V rámci koncepcie a následne pri pripomienkovom konaní k návrhu novely zákona o daniach z príjmov boli zo strany Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR navrhované daňové úľavy vo forme zníženia základu dane pre fyzické osoby a pre právnické osoby odpočtom časti úrokov zaplatených z úveru použitého na obnovu bytu a odpočtom časti nákladov vynaložených na obnovu bytového domu.
Okrem toho Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR navrhovalo od dane z príjmu oslobodiť príjem z prenájmu nebytových priestorov, spoločných častí a spoločných zariadení domu vlastníkov bytov a nebytových priestorov, ktorý je príjmom fondu prevádzky, údržby a opráv.
Predmetné návrhy daňových úľav neboli akceptované a v súčasnosti sa podľa stanoviska Ministerstva financií SR s ďalšími rozpočtovými či daňovými zvýhodneniami neuvažuje z dôvodu napätosti v príjmovej časti štátneho rozpočtu a návrhy zmien s dopadom na štátny rozpočet nebudú zo strany Ministerstva financií SR akceptované.

Zákon o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby
	Na organizačné zabezpečenie prípravy, realizácie a správy bytového fondu určeného pre bývanie domácností s nižšou a strednou úrovňou príjmov bolo v koncepcii obnovy stanovené vytvoriť podmienky pre vznik verejnoprospešných organizácií v bytovom hospodárstve. 
Novelou zákona č.213/1997 Z.z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby sa rozšírilo stanovenie všeobecne prospešných služieb aj o činnosti zamerané na zabezpečenie výstavby bytov, správy a údržby bytového fondu. Predmetná novela nadobudla účinnosť 1.3.2002 a je uverejnená v Zbierke zákonov pod č. 35/2002 Z.z..
A.3. Technické podmienky
Navrhovanie postupových krokov obnovy bytového fondu a stanovenie technických podmienok vychádza z výsledkov vedecko-výskumných prác. Na ich základe boli určené technické podmienky v niektorých právnych predpisoch, napr. v zákone NR SR č. 124/1996 Z.z. o Štátnom fonde rozvoja bývania v znení neskorších predpisov, smernici MVRR SR č. 6/2002, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na odstránenie systémových porúch bytových domov.
Na základe výsledkov z predchádzajúcich rokov sa pokračovalo v riešení dvoch vedecko-technických projektov zameraných na 
-	obnovu bytových stavieb - balkóny a bytové jadrá,
-	obnovu celopanelových budov P 1.14, P.1.15, PS 82 a ZT.
Predmetom týchto vedecko-technických projektov bolo overenie technologických postupov a nákladov na vybraných bytových objektoch prostredníctvom pilotných projektov. V rámci riešenia bol spracovaný návrh overenia, odborný posudok a evidenčný list systémovej poruchy. V roku 2002 sa postupne realizovali konkrétne stavebné práce na pilotných projektoch – 80 b.j. Novohorská 12-20 v Bratislave (stavebná sústava ZT), 32 b.j. Školská 3 a 18 b.j. Mudrochova 17-19 v Šuranoch (balkóny a lodžie). Doterajšie výstupy VTP boli využité pri aktualizácii programu odstránenia systémových porúch bytových domov a pri spracovávaní smernice MVRR SR č. 6/2002.
A.4. Okruh problémov
Bytový fond v bytových domoch vykazuje nedostatky, ktoré sú spôsobené prekročenou životnosťou a opotrebením stavebných konštrukcií, materiálov a inštalačných rozvodov. Tento stav znižuje úžitkovú hodnotu bytov, zvyšuje prevádzkové náklady a môže postupne viesť ku vzniku porúch ohrozujúcich zdravie a bezpečnosť užívateľov. Existujúce opatrenia v oblasti obnovy budov sú smerované do vytvorenia vhodných ekonomických, legislatívnych a technických podmienok pre podporu stanoveného zámeru v oblasti obnovy. 
Ekonomické podmienky sa podarilo vytvoriť a do obnovy bytových domov sú zapojené všetky existujúce systémy financovania rozvoja bývania. V oblasti vytvárania legislatívnych podmienok pre nepriame formy podpory investovania do oblasti obnovy sú stanovené zámery však plnené iba čiastočne. K najvýraznejšiemu zaostávaniu dochádza najmä v oblastiach zavedenia daňových úľav na podporu investovania do oblasti obnovy budov a najmä obnovy existujúceho bytového fondu. 
Zákon č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov umožnil prevod vlastníctva bytov a nebytových priestorov z vlastníctva právnických osôb (napr. bytové družstvá, obce, atď.) do vlastníctva fyzických osôb. Problémom však je, že z predmetného zákona vyplýva iba povinnosť tvorby fondu prevádzky, údržby a opráv, avšak nestanovuje jeho minimálnu výšku. Vzhľadom na to, že výška tvorby fondu opráv je často iba symbolická nie sú vytvorené podmienky pre dostatočnú tvorbu vlastných zdrojov vlastníkov bytového fondu.
B. Nebytové - občianske budovy
V koncepcii obnovy je postupnosť riešenia obnovy nebytových budov z hľadiska rokov výstavby určená nasledovne:
-	budovy školských stavieb postavené v rokoch 1970 – 1985, 
-	budovy ostatné postavené v rokoch 1970 – 1985
-	budovy postavené v rokoch 1945 – 1970 
-	budovy postavené neskôr, t.j. po roku 1985. 
Pre oblasť nebytových budov koncepcia uvažovala s vypracovaním technických podmienok pre postupové kroky obnovy nebytových budov, a to na základe získaných poznatkov z pilotných projektov a tieto podmienky následne odovzdať zainteresovaným rezortom pre potreby správy budov v kompetencii štátu.
Plnenie tejto úlohy bolo zabezpečované prostredníctvom úloh vedy a techniky a to:
-	Technické a ekonomické aspekty znižovania spotreby energie v budovách vo vlastníctve štátu,
-	Pilotný projekt obnovy unifikovanej budovy základnej školy.
Podľa údajov získaných od správcov budov vo vlastníctve štátu pre rok 2002 možno konštatovať, že oproti predchádzajúcemu roku pribudlo do našej pasportizácie nebytových budov vo vlastníctve štátu spolu 2 358 budov, z toho najmä budovy zdravotníckych zariadení (1 433 budov) a tiež budovy patriace Slovenskej pošte (453 budov). Počet 12 167 budov evidovaných v databáze roku 2001 sa tak pre rok 2002 zvýšil na 14 525 budov.

Tab. 1 - Nebytové nevýrobné budovy vo vlastníctve štátu rozdelené podľa účelu využitia
č.	Účel využitia	Počet budov	Podiel z celkového počtu 
%	Obostavaný objem budov
m³	Podiel z celkového obostavaného objemu 
%	
1	Školy	6 810	46.9%	58 027 512	52.7%	
2	Obchody	163	1.1%	693 173	0.6%	
3	Zdravotnícke  zariadenia	1 175	8.1%	14 237 351	12.9%	
4	Kultúrne zariadenia	461	3.2%	2 957 672	2.7%	
5	Administratívne budovy	2 270	15.6%	13 017 908	11.8%	
6	Ubytovanie	1 005	6.9%	9 935 707	9.0%	
7	Iné	2 641	18.2%	11 308 019	10.3%	
	SPOLU	14 525	100.0%	110 177 342	100.0%	
	z toho základné školy	2 515	17.3%	26 838 146	24.4%	

Tab. 2 Nebytové nevýrobné budovy vo vlastníctve štátu v jednotlivých VÚC
Vyšší 
územný celok	Počet 
budov	Podiel z celkového počtu
%	Obostavaný objem
m³	Podiel z celkového objemu
%	
Banskobystrický	2 196	15.12%	14 216 556	12.90%	
Bratislavský	1 450	9.98%	17 913 609	16.26%	
Košický	2 104	14.49%	16 655 329	15.12%	
Nitriansky	1 584	10.91%	10 759 780	9.77%	
Prešovský	2 095	14.42%	15 473 959	14.04%	
Trenčiansky	1 402	9.65%	10 781 710	9.79%	
Trnavský	1 709	11.77%	10 603 516	9.62%	
Žilinský	1 985	13.67%	13 772 883	12.50%	
Spolu	14 525	100.00%	110 177 342	100.00%	

Tab. 3 Priemerná spotreba tepla nebytových budov na vykurovanie  v  kWh/(m³.rok) podľa VÚC	
VÚC	Spotreba tepla na vykurovanie v rokoch
v  kWh/(m³.rok)	Priemerná spotreba za roky 1994-2001	
	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001		
Banskobystrický	54.7	54.7	58.2	56.0	54.5	53.5	50.2	54.7	54.6	
Bratislavský	55.7	57.8	62.1	59.7	60.0	58.2	56.6	61.1	58.9	
Košický	50.5	52.7	54.7	52.9	51.7	53.3	47.8	49.0	51.6	
Nitriansky	51.7	54.4	58.3	56.9	54.9	57.2	53.1	59.0	55.7	
Prešovský	51.7	53.9	58.7	57.7	55.9	55.8	49.5	56.4	55.0	
Trenčiansky	50.3	50.2	56.3	55.2	52.7	51.1	48.0	51.7	51.9	
Trnavský	51.0	54.5	59.1	58.7	57.2	57.6	52.3	56.4	55.9	
Žilinský	57.3	57.4	64.6	62.8	60.4	59.0	55.5	66.0	60.4	
Priemer pre všetky budovy	53.2	54.4	59.0	57.4	55.7	55.6	51.3	56.2	55.4	
			
Tab. 4 Priemerná spotreba tepla na vykurovanie  v  kWh/(m³.rok) podľa účelového využitia
Účel 
využitia	Spotreba tepla na vykurovanie v rokoch
v  kWh/(m³.rok)	Priemerná spotreba za roky 1994-2001	
	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001		
školy	51.4	51.9	53.8	52.7	51.5	51.0	46.7	51.7	51.4	
obchody a služby	58.1	57.8	68.5	66.9	64.0	57.0	50.3	54.7	59.7	
zdravotnícke zariadenia	60.0	60.2	80.1	76.6	72.1	72.6	69.5	72.3	70.4	
kultúrne zariadenia	47.3	45.5	46.3	46.4	45.4	45.1	37.8	40.5	44.3	
administratívne budovy	56.9	59.7	62.3	60.5	58.6	58.4	53.7	55.1	58.2	
ubytovanie	57.0	60.8	64.1	62.2	61.4	63.1	58.8	65.3	61.6	
iné	55.5	55.0	62.0	60.1	58.8	59.2	56.6	63.1	58.8	
Priemer pre všetky budovy	53.2	54.4	59.0	57.4	55.7	55.6	51.3	56.2	55.4	
Základné školy	50.0	50.0	51.3	50.5	48.6	47.8	42.6	47.8	48.6	

											

Tab. 5 Priemerná ročná spotreba tepla na vykurovanie podľa obdobia výstavby v kWh/(m³.rok)

Rok kolaudácie	Spotreba tepla na vykurovanie v rokoch
v  kWh/(m³.rok)	Priemerná spotreba za roky 1994-2001	
	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001		
neuvedený	66.2	65.2	69.3	68.5	70.3	75.4	65.8	76.6	69.7	
do 1950	49.9	52.0	57.6	56.5	54.8	55.1	50.9	55.5	54.0	
1951-1970	54.2	55.2	59.8	57.9	55.5	54.7	51.2	56.5	55.6	
1971-1983	55.2	55.8	59.8	58.2	56.8	55.7	51.0	55.7	56.0	
1984-1992	49.9	52.3	56.4	54.3	52.6	53.3	49.4	53.0	52.7	
po roku 1992	47.7	50.3	57.1	56.0	54.7	53.9	51.5	55.1	53.3	
Priemer pre všetky budovy	53.2	54.4	59.0	57.4	55.7	55.6	51.3	56.2	55.4	
Poznámka:
Hodnotenie výsledkov nebytových budov uvedené v jednotlivých tabuľkách bolo spracované k 31.10.2002. 
Zdroj: VTP 0402840512 – VVÚPS – NOVA, s.r.o.
	Z uvedených tabuliek vyplývajú tieto závery:
-	spotreba tepla nebytových budov za roky 1994 - 2001 nevykazuje za sledované obdobie výraznejšie zmeny a priemer 55 kWh/m3/rok je vysoký a voči výpočtovej hodnote je takmer dvojnásobný,
-	rozdielne údaje nie sú výraznejšie ani podľa samosprávnych krajov,
-	obdobie výstavby má určitý vplyv na spotrebu tepla, ale dosahované výsledky od roku 1984, kedy bola presadená nová tepelno-technická norma, neprinášajú takú skutočnú úsporu tepla ako vyplýva z normatívnych úprav,
-	budovy škôl tvorili až 46,9 % z celkového počtu budov vo vlastníctve štátu,
-	budovy základných škôl tvoria až 24,4 % obostavaného priestoru (26,84 mil. m3) z celkového objemu nebytových nevýrobných budov,
-	doplnený údaj v tabuľkách č. 1 a č. 4 poukazuje na podiel základných škôl a ich spotrebu tepla. Tento fond budov ako celok prechádza z vlastníctva štátu na samosprávy. Pokračovanie v pasportizácii okrem sledovaných údajov je zamerané na zachytenie podielu budov, kde sa vlastníctvo mení.
	„Pilotný projekt obnovy unifikovanej budovy základnej školy“ bol do vedecko-technického projektu zaradený s cieľom overiť technické a technologické podmienky, ale aj objektivizovanie nákladov a skutočných úspor v spotrebe energie na vykurovanie. Predmetom pilotného projektu bolo monitorovanie škodlivín negatívne pôsobiacich na zdravie, meranie činiteľa dennej osvetlenosti pracovnej plochy a meranie spotreby tepla na vykurovanie. Obnova sa týka tepelnej ochrany, výmeny otvorových konštrukcií, zateplenia obvodového plášťa školy, zateplenia stropu posledného podlažia, výmeny rozvodov a zariadení ústredného kúrenia a zónovej regulácie. Na realizáciu pilotného projektu boli vybraté budovy škôl, ktoré majú opakovateľnosť realizácie. Projektová dokumentácia obnovy ZŠ Klokočov okres Čadca (murovaná 14-triedna škola odovzdaná do užívania v roku 1963) bola spracovaná v roku 2000 v rámci VTP.
Práce na pilotnom projekte sa uhradili z finančných prostriedkov Krajského úradu Žilina resp. Okresného úradu Čadca. Do konca roka 2002 neboli poskytnuté financie na všetky úpravy navrhované v projektovej dokumentácií. Zo štátneho rozpočtu doteraz sa vykonali práce v hodnote 5 449 099,0 Sk bez DPH. Pri obostavanom objeme budovy školy 7 399,52 m3 náklady na 1m3 obostavaného objemu predstavovali 736,40 Sk. Z celkovej obnovy budov však nebola vykonaná výmena sociálneho zariadenia, obnova elektroinštalácie a obnova povrchových úprav.

A.	Rozsah prác na budove školy	Predpokladané náklady
v (Sk)	Skutočné náklady 
v (Sk)
	
Výmena otvorových konštrukcií
	2 094 005	2 150 862	
Zateplenie obvodového plášťa
	1 416 585	1 479 450	
Zateplenie stropu najvyššieho podlažia
	1 165 745	1 759 746	
Výmena strešných žľabov a zvodov
	59 041	59 041	
SPOLU
	4 735 376	5 449 099	

Dosiahnutá spotreba tepla a preukázané úspory po výmene kotolne a realizovaní predmetov overovania pilotného projektu bola nasledovná:

	spotreba tepla	% úspora tepla	
marec 2001	38,9 kWh/m3 OP	-	
december 2001 	18,5 kWh/m3 OP	52,4 %	

	K realizácii obnovy a zatepľovania budov vo vlastníctve štátu podľa koncepcie obnovy od roku 2000 zatiaľ nedošlo.
Východiskom pre takýto program mal byť Akčný plán obnovy budov v majetku štátu a tepelného hospodárstva za účelom znižovania energetickej náročnosti budov. Takáto úloha bola navrhnutá do rozhodnutia vlády SR s termínom najprv 31. decembra 2000 a potom 31. decembra 2001 v správe spracovanej Ministerstvom financií SR „Analýza v oblasti tepelného hospodárstva v rozpočtových a príspevkových organizáciách“. Vychádzalo sa pritom z riešenia vedecko-technického projektu „Technické aspekty znižovania spotreby energie v budovách vo vlastníctve štátu“.
	Uvedená analýza bola prerokovaná vo vláde SR už v roku 2000, ale kompetentné ministerstvá sa nevedeli dohodnúť na gestoroch takéhoto Akčného plánu. Gestor energetickej politiky Ministerstvo hospodárstva SR, ktorý by mal byť gestorom takéhoto programu významných úspor energie túto úlohu odmietol prijať.
	Správa s identickým názvom bola opäť pripravená v roku 2001 a predložená Ministerstvom financií SR na medzirezortné pripomienkové konanie v apríli 2001. Pri medzirezortnom prerokovaní Ministerstvo hospodárstva odmietlo gestorstvo Akčného plánu a preto sa medzirezortné pripomienkovanie zastavilo a správa do vlády SR zatiaľ nebola predložená.
Takto popri nedostatku finančných zdrojov na program obnovy nebytových budov chýba vládou potvrdený systémový prístup a ústredný orgán štátnej správy zodpovedný za koordináciu programu úspor energie týchto budov v štátnom vlastníctve. Významná časť týchto budov postupne mení vlastníctvo zo štátu na samosprávy miest a obcí, ale náklady na spotrebu tepla sa ďalej zvyšujú. Preto dotácie zo štátneho rozpočtu do samosprávnych celkov by mali byť efektívne využívané a riešenie obnovy nebytových budov je takýmto postupom.
Prehĺbenie pasportizácie tohto fondu budov, dosahované výsledky v spotrebe energie a evidentné veľmi efektívne opatrenia vedúce k výrazným úsporám energie túto nutnosť len potvrdzujú. 
Záver:
	Z vyššie uvedeného hodnotenia vyplýva, že v oblasti obnovy sú postupne realizované opatrenia zamerané na obnovu bytového fondu. Jednotlivé systémy financovania obnovy sa postupne zapájajú do tejto oblasti. Dosiahnuté výsledky z roku 2002 potvrdzujú predpoklad, že rozhodujúcim zdrojom financovania obnovy bytového fondu sú zdroje stavebných sporiteľní a výraznejšie sa začínajú presadzovať aj hypotekárne úvery. Postupnou dereguláciou nájomného sa vytvoril a výrazne posilnil ďalší významný zdroj financovania obnovy, ktorým sú vlastné zdroje vlastníkov nájomných bytových domov.
V nadväznosti na zámery vlády SR, ktorá sa vo svojom programovom vyhlásení zaviazala prehodnotiť dnešné systémy financovania rozvoja bývania a navrhnúť efektívnejšie, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR pripravuje aktualizáciu Koncepcie rozvoja bytovej výstavby, v rámci ktorej navrhne zefektívnenie jednotlivých systémov podpory bývania a tým aj obnovy bytového fondu.
Podľa sčítania ľudu, domov a bytov k 26.5.2001 pripadalo v Slovenskej republike na 1 000 obyvateľov 309,6 trvalo obývaných bytov alebo 350,4 všetkých bytov v bytovom fonde (vrátane neobývaných bytov). Vybavenosť bytmi na 1 000 obyvateľov v Slovenskej republike je porovnateľná s úrovňou v transformujúcich sa krajinách, ale značne zaostáva za vyspelými krajinami západnej Európy, kde tento ukazovateľ je v rozmedzí 400 až 500 bytov na 1 000 obyvateľov. 
Preto je nevyhnutné venovať pozornosť aj obnove bytového fondu, aby nedochádzalo k úbytku počtu bytov v dôsledku ich zlému fyzickému stavu.
	V oblasti vytvárania legislatívnych podmienok pre rozvoj bývania sú stanovené zámery plnené čiastočne. K zaostávaniu dochádza najmä v oblastiach zavedenia daňových úľav na podporu investovania do obnovy bytového fondu.
	V nadväznosti na prevod vlastníctva bytov je potrebné v roku 2003 pristúpiť k zvýšeniu právneho povedomia vlastníkov bytov o povinnostiach a zodpovednosti vlastníkov bytov v bytovom dome.	
	Z plánovaných postupových krokov koncepcie obnovy nebytových budov sa ukončil len prvý postupový krok, a to  vyhodnotenie pilotného projektu vybranej nebytovej budovy z hľadiska vyčíslenia reálnych úspor v spotrebe tepla. Výsledky pasportizácie nebytových budov však poukazujú na veľké rezervy v spotrebe tepla a tým aj zbytočné náklady na vykurovanie budov. 
Z výsledkov meraní teplotného režimu v budovách vyplýva skutočnosť, že budovy sú prekurované, nie je v nich uplatňovaný nočný a víkendový útlm. V dôsledku nízkej tepelnoizolačnej kvality stavebných konštrukcií dochádza k zbytočným tepelným stratám uskutočňovaným najmä nadbytočnou infiltráciou oknami.
	Uplatnením komplexných úprav stavebných konštrukcií, vo vykurovacom systéme a v riadení zásobovania teplom, je možné dosiahnuť až 60 % úsporu energie na vykurovanie. Takéto zníženie spotreby energie vyžadujú komplexnú obnovu a modernizáciu budovy a jej technického zariadenia. Veľkosť úspor energie na vykurovanie je závislá od rozsahu vykonaných úprav. Výsledky pilotného projektu tieto predpoklady úspor tepla len potvrdzujú. Napriek týmto významným úsporám v oblasti zníženia energetickej spotreby štátu, ale aj zníženia devízových výdavkov štátu pri nákupe surovín pre výrobu energie sa nepodarilo zabezpečiť gestora Akčného plánu zameraného na znižovania energetickej náročnosti budov.
	Vlastníci týchto nebytových budov i bez systémového  prístupu k úsporám energie zo strany štátu však výsledky riešení v roku 2002 môžu využiť pre presadenie obnovy týchto budov, tým dosiahnuť významných úspor v spotrebe tepla, ale i vytvorenie podmienok vnútornej pohody, ale najmä predĺženie životnosti týchto budov na štandard súčasnosti. K tomuto kroku však všetkých vlastníkov bytových i nebytových  budov bude zaväzovať Európskym parlamentom schválená Smernica 2002/91E/ES o energetickej hospodárnosti budov zo 16. decembra 2002, ktorá do 3 rokov zaväzuje členské štáty povinne uplatňovať tzv. energetickú certifikáciu budov a dotýka sa nielen nových budov, ale i existujúcich budov v rozsahu nad 1000 m2 podlahovej plochy budovy. Od roku 2006 bude však záväzná i pre Slovenskú republiku.