Predkladacia správa

Návrh vyhlášky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o využívaní hydroenergetického potenciálu vodných tokov bol vypracovaný na základe splnomocňovacieho ustanovenia § 78 ods. 3 písm. f) zákona č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon).
Hydroenergetický potenciál vodných tokov je jedným z druhov národného bohatstva. Aj keď je stále sa obnovujúcim zdrojom energie, povinnosťou štátu je dbať o jeho racionálne využitie. Najčastejším spôsobom jeho využívania je výroba elektriny na vodných stavbách s energetickým využitím (s výkonom nad 10 MW), v malých vodných elektrárňach (s výkonom do 10 MW) a v prečerpávacích vodných elektrárňach.
Po politických a ekonomických zmenách v roku 1989 sa vytvorili podmienky pre rozvoj podnikania na všetkých úsekoch a prirodzene sa zvýšil aj záujem o výstavbu malých vodných elektrární (MVE).
Zvýšený záujem priniesol so sebou aj zvýšenie počtu sťažností zo strany potenciálnych záujemcov, najmä na zložitosť a neprehľadnosť povoľovacieho procesu. Príčinou tohto stavu sú aj nedostatky v legislatíve v tejto oblasti.
Predložený návrh vyhlášky upravuje vodohospodársku stránku problematiky hospodárenia a správy hydroenergetického potenciálu, ktorá priamo súvisí so správou vodných tokov. 

Odôvodnenie

Všeobecná časť

a) 	Zhodnotenie platného právneho stavu a odôvodnenie nevyhnutnosti novej právnej       úpravy

Hydroenergetický potenciál je jedným z druhov národného bohatstva a jeho nevyužívanie predstavuje nenávratné hospodárske straty napriek tomu, že je stále sa obnovujúcim zdrojom energie. Vysoké využívanie tohto energetického zdroja vo vyspelých štátoch Európy dokumentuje jeho ekonomickú a ekologickú výhodnosť.
Národná rada Slovenskej republiky 19. februára 2002 schválila zákon č. 184/2002 Z.z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon), ktorý nadobudol účinnosť 1. júna 2002 a ktorý nahradil viac ako dvadsaťosem rokov platný doterajší zákon o vodách.
Podľa § 78 ods. 3 písm. f) citovaného zákona Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky ustanoví všeobecne záväzný právny predpis o pravidlách využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov. Na základe zákona NR SR č. 139/2003 Z.z.., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 312/2000 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je oblasť vodného hospodárstva a tým aj správy hydroenergetického potenciálu ustanovená do pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky. 

b) Odôvodnenie hlavných princípov navrhovanej právnej úpravy 

Účelom navrhovanej vyhlášky je ustanoviť pravidlá a podmienky využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov v Slovenskej republike ako jednej z dôležitých foriem užívania vôd.

c)  Zhodnotenie návrhu vyhlášky s ústavou a zákonom

Návrh vyhlášky je v súlade s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a so zákonom č. 184/2002 Z.z. o vodách, na vykonanie ktorého sa vydáva.
Legislatíva Európskeho spoločenstva nestanovuje podmienky pre oblasť upravenú touto vyhláškou a ponecháva ju na národných legislatívach členských štátov.

d)	Zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

Finančné a ekonomické vplyvy
Vyhláška nemá vplyv na štátny rozpočet, rozpočty obcí ani rozpočty vyšších územných celkov.
Environmentálne vplyvy
Využitie hydroenergetického potenciálu vodných tokov vo vodných elektrárňach má v porovnaní s využívaním iných energetických zdrojov (uhlie, jadrová energia) rad presvedčivých výhod:
-	je to trvalý, nevyčerpateľný, stále sa obnovujúci zdroj energie, šetriaci úmerné množstvo paliva, náklady na jeho ťažbu (a s tým často spojenú i devastáciu krajiny), dopravu, uloženie odpadu,
-	je to zdroj vlastný, nezávislý na okolitých krajinách (s výnimkou hraničných tokov),
-	je to čistý zdroj, ktorý neznečisťuje ovzdušie a neprodukuje odpad (napr. pri tepelných elektrárňach popolček, pri jadrových elektrárňach jadrový odpad), ktorý je následne potrebné skladovať,
-	je to zdroj, ktorý dokáže rýchle (v priebehu niekoľkých sekúnd) reagovať na zmeny zaťaženia v elektrizačnej sústave,
-	je to najlacnejší zdroj jalovej zložky elektriny,
-	vyžaduje veľmi nízke prevádzkové náklady pri dlhej životnosti a vysokom počte prevádzkových hodín,
-	vyžaduje malý počet prevádzkových zamestnancov (mnohé plne automatizované vodné elektrárne pracujú bez obsluhy),
-	pri citlivom a technicky správnom riešení nespôsobuje devastáciu prírodného prostredia, transformuje ho na novú kvalitu, pričom pri celkovom zhodnotení všetkých efektov býva využitie hydroenergetického potenciálu aj ekonomicky prínosné.

Vplyv na zamestnanosť
Vyhláška, ktorou sa ustanovujú pravidlá využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov nemá vplyv na zamestnanosť.

Doložka zlučiteľnosti
právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ právneho predpisu: Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky

2.	Názov právneho predpisu: Návrh vyhlášky, ktorou sa ustanovujú pravidlá využívania   hydroenergetického potenciálu vodných tokov

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: 
 Návrh vyhlášky svojou problematikou patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva                uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení – životné prostredie a nepatrí medzi priority odporúčané v Bielej knihe.
Problematika návrhu vyhlášky je prioritou podľa Partnerstva pre vstup, avšak nie je prioritou podľa screeningu 2001 a nie je prioritou podľa NPAA. 
       Slovenská republika nemá v danej oblasti žiadne negociačné požiadavky.

4.	Problematika návrhu právneho predpisu je v práve Európskej únie upravená:
V primárnom práve, a to v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (amsterdamské znenie) – hlava XIX (Životné prostredie) v čl. 174 a 175.
 
5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je bezpredmetné vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom ES/EÚ.

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
Bezpredmetné
 
7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom ES/EÚ:
Bez účasti expertov

Osobitná časť

K § 1
Ustanovením paragrafu sa vymedzuje rozsah splnomocnenia daného vodným zákonom na vydanie tejto vyhlášky a vymedzuje sa rozsah vodných stavieb s energetickým využitím, na ktoré sa vyhláška vzťahuje.

K § 2
Toto ustanovenie vymedzuje základné pojmy a definície pre účely návrhu vyhlášky.

K § 3
Ustanovuje základné zásady nakladania s hydroenergetickým potenciálom, aby sa zabezpečilo jeho optimálne využívanie a nedošlo k jeho zneužitiu.

K § 4 - § 5
Ustanovujú základné úlohy, ktoré vyplývajú z výkonu správy hydroenergetického potenciálu, plánované využívanie hydroenergetického potenciálu a nástroje zabezpečenia optimálneho využívania hydroenergetického potenciálu.

K § 6
Ustanovuje podmienky povolenia na využívanie hydroenergetického potenciálu. Konkrétne povolenie bude vydané s prihliadnutím na druh a parametre objektov a zariadení na využívanie hydroenergetického potenciálu a výhľadové vodohospodárske zámery v danej oblasti. Povolenie na využitie hraničných tokov bude viazané na stanovisko príslušnej Komisie hraničných vôd.

K § 7
Na základe doterajších skúseností je stanovené prednostné právo využívania hydroenergetického potenciálu na vybudovaných vodných stavbách doterajšiemu správcovi, prevádzkovateľovi alebo spoluužívateľovi vodnej stavby. Dôvodom je skutočnosť, že primárny účel týchto objektov vždy ovplyvňuje energetické využívanie vôd. Dochádza preto ku kolízii záujmov s ekonomickými dopadmi, s riešením ktorých sú jednoznačne nepriaznivé skúsenosti.

K § 8 až § 10
Tieto ustanovenia určujú, za akých podmienok dochádza k dočasnému obmedzeniu využívania hydroenergetického potenciálu, k zmene a k zrušeniu povolenia na využívanie hydroenergetického potenciálu a zániku povolenia.

K § 11
Ustanovenie zdôrazňuje povinnosť odvádzať platby za využívanie hydroenergetického potenciálu alebo odoberanie energetickej vody ustanovenú zákonom č. 184/2002 Z.z.
Platby za využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov budú podrobnejšie riešené osobitným predpisom.  

K § 12
Obsahuje hlavné zásady ktoré majú vlastníci vodných stavieb s energetickým využitím dodržiavať pri ich výstavbe, prevádzke a údržbe, aby nedošlo k ohrozeniu verejných záujmov a aby bola zabezpečená spolupráca s orgánmi štátnej vodnej správy poverenými kontrolou využívania hydroenergetického potenciálu.

K § 13
Ustanovuje podmienky na zriadenie, zmenu alebo odstránenie vodnej stavby s energetickým využitím.

K § 14
Ustanovuje podrobnosti žiadosti o povolenie na zriadenie vodnej stavby s energetickým využitím.

K § 15
Ustanovuje spoluúčasť na nákladoch súvisiacich s výstavbou a prevádzkou vodnej stavby s energetickým využitím.

K § 16
Vo vodnom zákone bol termín „vodné diela“ nahradený v súlade s európskou legislatívou termínom „vodné stavby“. Preto bolo do predkladaného návrhu vyhlášky zapracované ustanovenie, podľa ktorého sa vodné diela s energetickým využitím podľa predchádzajúcich predpisov považujú za vodné stavby s energetickým využitím.

K § 17
Nadobudnutie účinnosti vyhlášky sa navrhuje od 1.1.2004.

Návrh
vyhláška

Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky

č. …/2003 Z. z. 

z ……2003,

ktorou sa ustanovujú podrobnosti o  využívaní hydroenergetického potenciálu vodných tokov

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) podľa § 78 ods. 3 písm. f) zákona č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon)  (ďalej len „zákon“) ustanovuje:
Prvá časť
Všeobecné ustanovenia
§ 1
Predmet úpravy
         (1) Táto vyhláška ustanovuje pravidlá a podmienky využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov v Slovenskej republike (ďalej len „hydroenergetický potenciál“) ako jednej z dôležitých foriem užívania vôd v zmysle § 17 ods. 1 písm. d) zákona a ustanovuje podmienky pre vypracovanie koncepcií a rozvojových programov využívania hydroenergetického potenciálu podľa § 44 ods. 4 písm. b) zákona s cieľom zabrániť jeho znehodnoteniu.
(2)	Táto vyhláška sa vzťahuje na všetky vodné stavby s energetickým využitím bez ohľadu na dosahovaný výkon.
§ 2
Vymedzenie základných pojmov
(1)	Hydroenergetický potenciál vodného toku je vymedzený v § 2 ods. 36. zákona ako mechanická energia produkovaná pohybom masy vody v prirodzenom alebo umelom koryte. Hydroenergetický potenciál vodných tokov je ich súčasťou a je vo vlastníctve Slovenskej republiky.
(2)	Technicky využiteľným hydroenergetickým potenciálom je súčet priemerných ročných výrob vybudovaných a technicky realizovateľných vodných elektrární na danom vodnom toku.
(3)	Vodná stavba s energetickým využitím je stavba (napr.: riečny stupeň, priehrada, hať, prevod vody), ktorej súčasťou je zariadenie na výrobu elektrickej energie alebo energie na priamy pohon zariadení. 
(4)	Optimálnym využívaním hydroenergetického potenciálu je využívanie v súlade s koncepčnými plánmi a skutočnými prietokovými i spádovými pomermi.
(5)	Prevádzkovateľom stavieb s energetickým využitím je ten, kto na základe povolenia využíva hydroenergetický potenciál podľa § 17 zákona a ďalších súvisiacich predpisov ).
Druhá časť
§ 3
Základné požiadavky pri nakladaní s hydroenergetickým potenciálom
Pri využívaní hydroenergetického potenciálu alebo iných činnostiach ktoré môžu jeho využívanie ovplyvniť je treba prihliadať aj na možnosti jeho budúceho optimálneho využívania. Požiadavky a podmienky ktoré treba pri tom dodržiavať sú stanovené v povolení (§ 6).
§ 4
Starostlivosť o hydroenergetický potenciál
Správu hydroenergetického potenciálu, zabezpečuje štát podľa § 44 ods. 4 písm. b) zákona prostredníctvom správcu vodohospodársky významných vodných tokov (§ 44 ods.2 písm. a).
Koncepciu a rozvojové programy využívania hydroenergetického potenciálu zabezpečuje štát prostredníctvom ministerstva a to najmä tým, že:
a)	zabezpečuje vypracovanie a aktualizáciu energetických prieskumných, bilančných a koncepčných štúdií v nadväznosti na vodohospodárske plány príslušného toku a povodia,
b)	zabezpečuje hodnotenie hydroenergetického potenciálu prostredníctvom správcu vodohospodársky významných vodných tokov,
c)	zabezpečuje účasť na konaniach týkajúcich sa prípravy, realizácie a prevádzky stavieb a zariadení na využívanie hydroenergetického potenciálu, ako aj stavieb a zariadení, ktorých výstavba a prevádzka ovplyvňuje hydroenergetický potenciál,
d)	sleduje stav hydroenergetického potenciálu a podporuje priaznivé smery v optimalizácii jeho využívania s ohľadom na ochranu životného prostredia.

§ 5
Plánované využívanie hydroenergetického potenciálu
(6)	Nástrojom zabezpečenia optimálneho využívania hydroenergetického potenciálu sú koncepčné a rozvojové programy využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov v povodí.
(7)	Koncepčné a rozvojové programy využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov v povodí vypracúva ministerstvo.
(8)	 Využitie hydroenergetického potenciálu vodných tokov v povodí hodnotia aj vodohospodárske plány čiastkových povodí ktoré vypracúva správca vodohospodársky významných vodných tokov.

Tretia časť
Povolenie, zmena, zrušenie využívania hydroenergetického potenciálu
§ 6
Povolenie na využívanie hydroenergetického potenciálu
(9)	Na využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov je potrebné povolenie podľa § 17 ods. 1 písm. d) zákona. 
(10)	Povolenie sa udeľuje prevádzkovateľovi alebo vlastníkovi vodnej stavby na dobu určitú, najviac na päťdesiat rokov. 
(11)	Orgán štátnej vodnej správy vymedzí v povolení vodné plochy a priľahlé pozemky vo vlastníctve štátu, ktoré budú prenajaté na účely využitia hydroenergetického potenciálu.
(12)	Povolenie na využitie hydroenergetického potenciálu na hraničných vodách možno udeliť len po prerokovaní a odsúhlasení príslušnou komisiou pre hraničné vody. Požiadavky na prerokovanie sa predkladajú orgánu štátnej vodnej správy.
(13)	Povolenie na využívanie hydroenergetického potenciálu nenahrádza stavebné povolenie.)
(14)	Pre vodné elektrárne s výkonom nad 5 MW sa vyžaduje aj licencia udelená Úradom pre reguláciu sieťových odvetví. )
§ 7
Využitie hydroenergetického potenciálu na vybudovaných vodných stavbách
(15)	Na využitie hydroenergetického potenciálu na vybudovaných vodných stavbách má prednostné právo správca, súčasný prevádzkovateľ alebo súčasný spoločný užívateľ vodnej stavby.
(16)	Ak správca, doterajší prevádzkovateľ alebo spoločný užívateľ vodnej stavby svoje právo nevyužije, orgán štátnej vodnej správy vydá povolenie za podmienok uvedených v § 6 inému žiadateľovi, po súhlasnom stanovisku správcu, alebo súčasného prevádzkovateľa vodnej stavby.
§ 8
Dočasné obmedzenie využívania hydroenergetického potenciálu
Orgán štátnej vodnej správy môže z vlastného podnetu dočasne obmedziť alebo upraviť ním povolené využívanie hydroenergetického potenciálu, ak si to vyžaduje dôležitý záujem štátu a spoločnosti najmä v prípadoch ohrozenia života, alebo zdravia ľudí, zvierat, majetku, a to bez náhrady ušlého zisku.
§ 9
Zmena a zrušenie povolenia na využívanie hydroenergetického potenciálu
Orgán štátnej vodnej správy môže ním vydané povolenie na využívanie hydroenergetického potenciálu zmeniť alebo zrušiť, ak
a)	vznikne nebezpečie ohrozenia životov alebo majetku občanov, životného prostredia a optimálneho využívania hydroenergetického potenciálu,
b)	dôjde k zmene podmienok, za ktorých bolo vydané,
c)	dôjde k opakovanému porušovaniu podmienok povolenia, napriek upozorneniu, že môže dôjsť k zrušeniu povolenia,
d)	oprávnený nevyužíva udelené povolenie bez vážneho dôvodu dlhšie ako dva roky,
e)	držiteľ povolenia v priebehu dvoch po sebe idúcich mesiacoch neuhradil zmluvne dohodnuté platby za využívanie hydroenergetického potenciálu alebo odber energetickej vody podľa § 74 ods. 1 písm. b), c) zákona.
§ 10
Zánik povolenia na využívanie hydroenergetického potenciálu
Povolenie na využívanie hydroenergetického potenciálu zanikne
f)	uplynutím času, na ktorý bolo vydané, ak držiteľ povolenia pred uplynutím času nepožiada o predĺženie,
g)	zánikom právnickej osoby alebo smrťou fyzickej osoby, ktorej bolo povolenie na využívanie hydroenergetického potenciálu vydané, ak nedošlo k prechodu oprávnenia na ďalšieho nadobúdateľa,
h)	zánikom vodnej stavby s energetickým využitím, ak orgán štátnej vodnej správy neurčí inak,
i)	ak držiteľ povolenia na využívanie hydroenergetického potenciálu bez oprávneného dôvodu nezačal realizáciu predmetnej hydroenergetickej stavby do dvoch rokov od jeho vydania a nepožiadal o predĺženie jeho platnosti.
§ 11
Platby za využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov
(17)	Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá využíva hydroenergetický potenciál alebo odoberá energetickú vodu za túto činnosť platí (§ 74 ods. 3 písm. b), c) zákona).
Štvrtá časť
Vodná stavba s energetickým využitím
§ 12
Výstavba a prevádzka vodnej stavby s energetickým využitím
(18)	Vlastníci vodnej stavby s energetickým využitím prevádzkujú a udržiavajú tieto zariadenia podľa § 49 písm.  a) – i) zákona a povinností uvedených v povolení tak, aby nedošlo k ohrozeniu ich bezpečnosti, k narušeniu schválenej koncepcie využívania hydroenergetického potenciálu, k ohrozeniu majetku alebo narušeniu iných právom chránených verejných záujmov. 
(19)	Pre vykonanie kontroly stavu prevádzky a využívania hydroenergetického potenciálu vlastníci vodnej stavby s energetickým využitím poskytnú orgánu štátnej vodnej správy k tomu potrebné požadované informácie a umožnia prístup na vodnú stavbu s energetickým využitím.
(20)	Ak je výstavba alebo prevádzka vodnej stavby s energetickým využitím dočasne sťažená, alebo prerušená prácami na nevyhnutných opravách a údržbe toku alebo inými prácami, dohodnutými medzi správcom toku a vlastníkom vodnej stavby s energetickým využitím, nevzniká právo na náhradu škôd a ušlého zisku z týchto dôvodov. Ak správca toku bez vážnych dôvodov predlžuje termín dohodnutých odstávok, vlastník energetickej vodnej stavby má právo požadovať príslušnú náhradu škôd a ušlého zisku.
§ 13
Povolenie na zriadenie vodnej stavby s energetickým využitím
(21)	Stavať, zmeniť alebo odstrániť vodnú stavbu s energetickým využitím je možné len na základe povolenia vydaného orgánom štátnej vodnej správy podľa § 22 zákona. Toto povolenie je zároveň stavebným povolením podľa osobitného predpisu) a povolenie na jej uvedenie do  prevádzky je súčasne kolaudačným rozhodnutím.) 
(22)	Pred zhotovením projektovej dokumentácie vodnej stavby s energetickým využitím alebo zmeny stavby stavebník požiada podľa § 24 zákona orgán štátnej vodnej správy o vyjadrenie k zámeru stavby. Pri vodných stavbách s energetickým využitím s inštalovaným výkonom nad 10 MW sa vyžaduje aj predchádzajúci súhlas Úradu pre reguláciu sieťových odvetví.)
(23)	Orgán štátnej vodnej správy pri povoľovaní vodnej stavby s energetickým využitím
a)	vychádza z celkovej vodohospodárskej a energetickej koncepcie Slovenskej republiky a príslušného regiónu, zakotvenej v koncepčných plánoch,
b)	prihliada na stanoviská zainteresovaných subjektov, ktoré sú dotknuté touto výstavbou, najmä správcu vodného toku ako správcu hydroenergetického potenciálu a energetického rozvodného závodu.
§ 14
Žiadosť o povolenie na zriadenie vodnej stavby s energetickým využitím
(24)	V žiadosti o povolenie fyzická osoba uvedie: 
a)	meno a priezvisko, rodné číslo, trvalý pobyt,
b)	druh, účel, miesto a popis vodnej stavby s energetickým využitím a základný popis navrhovaného nakladania s vodami.
(25)	V žiadosti o povolenie právnická osoba uvedie:
a)	obchodné meno, právnu formu, identifikačné číslo a sídlo právnickej osoby, meno, priezvisko a trvalý pobyt konateľa alebo iného štatutárneho orgánu právnickej osoby,
b)	druh, účel, miesto a popis vodnej stavby s energetickým využitím a základný popis navrhovaného nakladania s vodami.
(26)	Fyzická osoba a právnická osoba k žiadosti pripojí:
a)	prehľadný situačný výkres v príslušnej mierke primeranej veľkosti objektu v dvoch vyhotoveniach,
b)	snímok z katastrálnej mapy s parcelným číslom stavebného pozemku a susediacich pozemkov,
c)	názov spracovateľa projektovej dokumentácie a názov dodávateľa stavby,
d)	spôsob a garanta odborného vedenia stavby,
e)	zoznam a adresy účastníkov vodoprávneho konania, ktoré sú žiadateľovi známe,
f)	dobu, na ktorú sa povolenie žiada,
g)	doklady, ktorými sa preukazujú vlastnícke alebo iné práva k pozemkom a stavbám,
h)	prehlásenie o finančnom zabezpečení výstavby vodnej stavby s energetickým využitím,
i)	projektovú dokumentáciu v dvoch vyhotoveniach,
j)	písomný súhlas energetického podniku na pripojenie ak bude vodná elektráreň pripojená na verejnú energetickú sieť,
k)	doklady o prerokovaní projektovej dokumentácie s orgánmi štátnej správy a s účastníkmi vodoprávneho konania,
l)	územné rozhodnutie príslušného orgánu územného plánovania, prípadne stanovisko tohto orgánu, že od vydania územného rozhodnutia upúšťa,
m)	návrh manipulačného poriadku podľa § 53 zákona, prípadne návrh ochranných pásiem vrátane úpravy režimu v nich,
q)	stanovisko správcu vodohospodársky významného vodného toku alebo stanovisko správcu drobného vodného toku, ak sa povolenie týka drobného vodného toku, z hľadiska zaistenia súladu s vodohospodárskym plánom čiastkového povodia,
r)	vyjadrenie k zámeru stavby podľa § 24 zákona, 
s)	vyjadrenie o zaradení vodnej stavby s energetickým využitím z hľadiska technicko-bezpečnostného dohľadu do I. až IV. kategórie podľa § 52 zákona a súvisiacich predpisov).
§ 15
Spoluúčasť na nákladoch, súvisiacich s výstavbou a prevádzkou vodnej stavby s energetickým využitím
(27)	Ak investorovi vodnej stavby s energetickým využitím vzniknú zvýšené náklady z titulu vyvolaných investícií, tieto znáša v plnej výške investor vodnej stavby s energetickým využitím. 
(28)	Ak vlastník stavby s energetickým využitím získa prospech z výstavby vodnej stavby alebo zo zariadenia vybudovaného iným subjektom podieľa sa v pomere získaného úžitku na jeho nákladoch.

Piata časť
Prechodné a záverečné ustanovenia
§ 16
Prechodné ustanovenia 
Vodné diela s energetickým využitím podľa predchádzajúcich predpisov sa považujú za vodné stavby s energetickým využitím podľa tejto vyhlášky. 

§ 17
Táto vyhláška nadobúda účinnosť  1.1.2004.